ועדת המשנה לקליטת ילדים, נוער וצעירים עולים במערכת החינוך, כנסת 17, פרוטוקול מספר 19, 2006-12-12 12:00

זאב אלקין: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

זאב אלקין: שאלתי בדיון הקודם את השאלה של תכנון מול ביצוע לגבי השנים שקדמו, בעיקר על שנת 2005.

זאב אלקין: במסמכים שהוגשו לי על ידי מחלקת מחקר ומידע של הכנסת נמצא שבשנה הזאת היה ביצוע מאוד רציני.

זאב אלקין: כבר אז, תוך כדי הדיון, אמרו לנו החברים ממשרד החינוך שהביצוע הזה נובע מהעברות תקציביות.

זאב אלקין: אני מחזיק מול עיני פירוט של כל שנת 2005, ואני רואה כי הביצוע היה מאוד גבוה באותה שנה.

זאב אלקין: זה לא שלא היה תת ביצוע מסוים בחלק מהסעיפים, אבל זה לא חרג מהשנים הקודמות.

זאב אלקין: רוב הבעיות אכן נבעו מהעברה תקציבית.

זאב אלקין: ביקשנו לקחת את תקציב 2006 ולפלח אותו במסגרת הסעיפים של משרד החינוך, ולתת לנו הסבר יותר מפורט על כל תוכנית.

זאב אלקין: יש שני ספיחים למה שביקשנו.

זאב אלקין: באחד אני רוצה לעדכן, כי שם הכדור עבר אלינו.

זאב אלקין: בשני אני אשמח לשמוע תשובה של משרד החינוך.

זאב אלקין: אני חייב להודות, שאני שבועיים ממתין לה וטרם קיבלתי אותה.

זאב אלקין: אני מקווה שתמי תושיע אותי ותיתן את התשובה כאן במהלך הדיון.

זאב אלקין: לפני זה עדכון.

זאב אלקין: אם זכום לכם, העלינו שאלה לגבי הנכונות של שמירה על סעיף תקציב כללי ומעורפל, בשם תוכניות ויוזמות, והצענו למשרד החינוך לפרט אותו לשני סעיפים אחרים: אחד ייקרא תוכנית לקליטת עלייה והשני ייקרא חפציבה, קרי פעילות של משרד החינוך בחבר העמים.

זאב אלקין: לכאורה, אין קשר ישיר בין השניים.

זאב אלקין: זה מנוהל מתוך יחידות שונות בתוך המטה.

זאב אלקין: דבר שני, היתה לנו כאן התדיינות מול משרד החינוך, מה המשמעות של ההכרזה של הנהלת המשרד, שהתקציב של קליטת עלייה לא יקוצץ בשנה הבאה.

זאב אלקין: אני טענתי, שהציגו שלא יהיה קיצוץ בתקציב הבסיס.

זאב אלקין: קיבלנו כאן הבהרה של אנשי המשרד, שהכוונה היתה לתקציב במהלך השנה.

זאב אלקין: בעקבות שתי ההתדיינויות האלה הגשתי הסתייגות לתקציב, ואני הולך לפנות לשאר חבריי להגיש הסתייגות דומה ולתמוך בה בדיוק בשני הכיוונים האלה: הפיצול לשני סעיפים.

זאב אלקין: אני הצעתי לאפס את סעיף תוכניות ויוזמות ולפתוח שני סעיפים חדשים.

זאב אלקין: האחד סעיף לקליטת עלייה והשני הוא חפציבה.

זאב אלקין: במסגרת אותה הסתייגות גם רשמתי את התקציבים כפי שהיו בשנה שעברה בעקבות החוברת הירוקה.

זאב אלקין: החומר שהיה בפני בחוברת הירוקה אפשר לי להפריד בין שני סעיפים שקשורים לחפציבה לבין שאר הסעיפים שקשורים לקליטת עלייה.

זאב אלקין: חייבים לדייק ולומר, כי אחד מהם לא מתייחס לתלמידים עולים אלא להעסקת מורים עולים.

זאב אלקין: זה כסף קטן ואני הכנסתי את הכל תחת רובריקה אחת של קליטת עלייה.

זאב אלקין: יצא שכרגע יופיעו 30,000,591 ובחפציבה 7,000,513 שקלים.

זאב אלקין: איחדתי את הסעיפים המתאימים.

תמי ויצמן: אני לא הכנסתי את הנושא של תלמידים עולים, יחידה אחרת אצלנו במשרד מטפלת בתלמידים עולים.

זאב אלקין: היות ואמרת שהיתה בקשה של האוצר לא להכביד בסעיפים, אני לא הפרדתי את זה לסעיף נפרד.

זאב אלקין: בספר הירוק, אתם תוכלו לעשות את זה.

זאב אלקין: אני לא יודע אם ההסתייגות הזאת תעבור או לא.

זאב אלקין: זה כבר הועבר למגרש של הכנסת.

זאב אלקין: אני רציתי לעדכן אתכם ואת החברים הנוכחים.

זאב אלקין: זה כבר יעבור למגרש של ועדת הכספים ואחר כך למליאה.

מסרט וורקו: מה לגבי ה-8.8 של מרכז ההיגוי שמרביתו כן הולך להעסקת כוח אדם?

מסרט וורקו: אתה לא מחשב כאן את המשכורות של המורים.

מסרט וורקו: לעומת זאת, מתוך התקציב עצמו 8.8 הוא של מרכז ההיגוי.

זאב אלקין: התקציב הזה לא שייך לתקציב אגף קל"ע.

עודי בהט: הוא כן שייך.

עודי בהט: העניין הוא אחר.

עודי בהט: כאשר מדברים על העסקת מורים עולים זה מתוקף מדיניות המדינה לסייע בהעסקת עולים חדשים.

עודי בהט: בהקשר של משרד החינוך, זה מורים.

עודי בהט: בהקשר של משרד המדע, זה מדענים.

עודי בהט: לכן, העניין של מורים עולים הוא סקציה בפני עצמה.

עודי בהט: לא מדובר שם בכלל על קליטת תלמידים.

עודי בהט: המורים העולים האלה יכולים ואפילו רצוי שילמדו תלמידים ישראלים ותיקים ולא עולים בכלל.

עודי בהט: מרכז ההיגוי ליוצאי אתיופיה שמעסיק גם כוח אדם אחר, כמו מגשרים, כל כולו מכוון לתלמידים במערכת החינוך.

עודי בהט: אין שום עיסוק של אותו כוח אדם מקצועי, מגשרים ומנחים, לתלמידים שאינם עולים מאתיופיה.

עודי בהט: לכן, זה חלק מתקציב יוצאי אתיופיה במשרד החינוך לקליטת תלמידים עולים.

מסרט וורקו: שזה בעצם שכר.

עודי בהט: זה שכר למי שמופקד על תלמידים.

מסרט וורקו: התהייה שלי היא על משהו אחר.

מסרט וורקו: זה ברור שזה הולך לתלמידים עולים.

זאב אלקין: אם אני מבין נכון, הסוגייה שאת שואלת עליה קשורה לסוגיה של פירוק סל תקציב קל"ע לתקנות.

זאב אלקין: חלק מהתקציב של קל"ע מועבר למרכז היגוי.

אבי מספין: מסרט אומרת ש-8,000,000 שקלים הולכים לשכר ולא לילדים עצמם.

אבי מספין: אותם מגשרים או מורים היו צריכים להיות ממומנים מתקציב של משרד החינוך ולא מהתקציב הזה שהיה אמור להגיע לתלמידים.

זאב אלקין: יש פה טעות בהגדרה הבסיסית.

זאב אלקין: להערכתי, רוב רובו של תקציב קל"ע מופעל באמצעות שעות.

זאב אלקין: זה לא כסף שהולך לילדים כתקציב.

זאב אלקין: לכן, אין פה שום חריגה.

זאב אלקין: זה בסופו של דבר שכר עבודה של מורים או אחרים.

זאב אלקין: אין כוונה בכותרת של קליטת תלמידים עולים, שזה כסף שהולך לתלמיד שבוחר מה לעשות איתו.

זאב אלקין: יש בעיה אחרת, שקשה מאוד להבין היום מצורת פירוט התקציב בתקנות, לאן הולכים התקציבים ולאיזה תוכניות.

זאב אלקין: על זה דיברנו וביקשנו מהמשרד, שברגע שיצטרכו לפצל את התקציב של שנת 2007 לתקנות, הם ייקחו לתשומת לבם את ההערה שלנו ולשבור את המבנה המסורתי ולארגן את זה בצורה שיותר תואמת את ההפעלה בפועל כפי שנוצרה היום.

עודי בהט: אני מאוד מתפלא על השאלה.

עודי בהט: כפי שאמר היו"ר, הדברים הם היסטוריים וכבר המון שנים זה באותו סדר גודל, ואפילו יותר.

עודי בהט: אני מתפלא, שדווקא הדברים נאמרו כמו שהם נאמרו, כיוון שתפקיד המגשר במערכת החינוך הוא כל כך מרכזי.

עודי בהט: כל המכתבים שמופנים לשרה ולמנכ"ל, הם כדי להכפיל את מספר המגשרים.

מסרט וורקו: על זה אין שאלה.

אבי מספין: למה לא לשלב אותם במערכת החינוך כמו המורים?

עודי בהט: אני עושה מאמץ ענק כדי להכפיל את מספר המגשרים במשרד החינוך.

משה באטה: תבוא עליך הברכה, אבל לא זאת השאלה.

עודי בהט: 8,000,000 שקלים שהולכים למרכז ההיגוי, זה לא אומר שהכל הולך כדי להעסיק אנשים.

עודי בהט: חצי מזה הולך לפעולות.

עודי בהט: אם 40 משרות זה 100,000 שקל, אז מדובר רק ב-4,000,000 שקלים.

עודי בהט: אלה דברים שאני אשמח לדון עליהם עם אנשים בקהילה, שאני בקשר יומיומי איתם, אבל אני לא חושב שהכנסת צריכה לדון בזה.

מסרט וורקו: אם היו נותנים לי לסיים את השאלה כמו שצריך, אז הנושא לא היה מתפתח ומגיע למקום אליו הוא הגיע.

מסרט וורקו: התהייה שלי היא כזאת, כבר קרוב לעשור שמפעילים את מרכז ההיגוי של יוצאי אתיופיה.

מסרט וורקו: משמעות הדבר, היא שהצורך במגשרים האלה הוא הכרחי.

מסרט וורקו: הורים יוצאי אתיופיה ימשיכו להתקיים גם בעשור הבא, ילדים יוצאי אתיופיה ימשיכו להתקיים גם בעשור הבא, וגם ימשיכו לצרוך את השירות שמרכז ההיגוי מעניק להם.

מסרט וורקו: קרי, משרד החינוך צריך לקחת את העניין הזה של מגשרים ושל מרכז ההיגוי, ולתקנן אותו ככוח אדם מן המניין במערכת עצמה.

עודי בהט: אני חותם ראשון על כך.

מסרט וורקו: הטענות שלי הן לא כלפיך, כי אם למערכת עצמה.

מסרט וורקו: המערכת היא כבר מפעילה את מרכז ההיגוי עשור שלם, ובעשור הבא היא תמשיך לתקצב ולקיים את מרכז ההיגוי, כאשר את ה-8.8 יכלו לנתב לפעילויות אחרות ולתת מענים שלהם הילדים זקוקים.

עודי בהט: אני הראשון שאשמח אם המשרות של המגשרים יתוקננו במשרד החינוך.

זאב אלקין: במילים אחרות, את מציעה שבסעיף הספציפי הזה של מרכז ההיגוי, שהתקציב הזה יישב במקום אחר בתקציב של משרד החינוך, ולאו דווקא בסעיף של קליטת עלייה.

מסרט וורקו: לא.

מסרט וורקו: הוא צריך להמשיך להתקיים בתוך קליטת עלייה.

מסרט וורקו: יש החלטה משנת 1997 בנושא של קליטת עובדים בני הקהילה בתוך המוסדות הציבוריים.

מסרט וורקו: אם היו קולטים את המגשרים האלה - שהעשייה שלהם כל כך מבורכת ונחוצה בקרב התלמידים וההורים והיא תמשיך להיות נצרכת במשך שנים רבות.

מסרט וורקו: ואגב, זאת החלטה מתוקצבת על ידי האוצר – התקציב הזה היה מתפנה לדברים אחרים.

תמי ויצמן: להעביר את זה למשרות מתוקננות.

עודי בהט: בתקנת קליטת עלייה יש להם מקום של כבוד.

עודי בהט: היא אומרת, כי אילו היתה החלטה להכיר בתפקיד המגשרים כפרופסיה ולהכניס את זה לתוך כוח האדם המקצועי שעובד במסגרת מערכת החינוך ולשחרר את אותם כספים לטובת תוכניות, היא היתה מברכת על זה.

מסרט וורקו: זה מה שאני אומרת.

זאב אלקין: אבל מאיפה יבואו המשרות האלה?

מסרט וורקו: האוצר צריך לדאוג לזה.

מסרט וורקו: אלה תקנות שמתוקצבות.

מסרט וורקו: על פי החלטת הכנסת, מדובר ב-17 תקנים.

משה באטה: בשבוע שעבר היה דיון בוועדת העלייה והקליטה, על זה שממשלת ישראל בשנת 1997 החליטה, שכל שנה היא צריכה לקלוט 17 אקדמאים יוצאי אתיופיה במשרות ממשלתיות.

אבי מספין: לא רק אקדמאים.

זאב אלקין: זה לא קשור למשרות של המגשרים.

משה באטה: לכן, אמרו בשלוש שנים ייקלטו 54.

זאב אלקין: הנושא הזה הוא נושא מוכר.

זאב אלקין: יש בעיה בביצוע, למרות שיש החלטת ממשלה בנושא.

אבי מספין: יש הקפאה של התקנה הזאת.

זאב אלקין: נכון, אבל שם זה סוג אחר לגמרי של התהליך.

זאב אלקין: שם אתה לא מדבר על יצירת משרות ייחודיות.

זאב אלקין: שם אתה מדבר על כך שמסך המשרות הקיימות בשירות המדינה, המדינה במסגרת המכרזים שהיא עושה צריכה לעשות העדפה מתקנת ליוצאי אתיופיה, למשרות קיימות.

זאב אלקין: המשרות של המגשרים, לא קיימות ולא מתוקננות.

משה באטה: הילדים היו יכולים לקבל פעילות ענפה וטובה יותר.

משה באטה: היה אפשר לחזק אותם אילו התקציב היה מתפנה.

משה באטה: לקצה מגיע מעט של המעט.

זאב אלקין: מה עושים המגשרים האלה חוץ מלקבל משכורת?

מסרט וורקו: הם עושים עבודה טובה.

זאב אלקין: אם הם עסוקים בפעילות, זה מגיע לילדים.

זאב אלקין: הם לא מגשרים בינם לבין עצמם.

משה באטה: הם הולכים לדבר עם ההורים אם הילד החסיר בבית ספר וכו'.

משה באטה: לקבל שיעור עזר, זה שונה לגמרי.

זאב אלקין: אם היו צריכים לבחור בין מגשר לבין שיעור תגבור, היה עדיף לוותר על מגשר?

משה באטה: לא, זה כמו לשאול מה אתה רוצה יד ימין או יד שמאל.

תמי ויצמן: אין תקציב.

אבי מספין: אנחנו לא רוצים לוותר, אלא להטמיע אותם כמו היועצים והמורים של משרד החינוך.

אבי מספין: אנחנו רוצים שהם יהיו חלק מהתקנים של משרד החינוך.

זאב אלקין: זה לא עובד כך.

זאב אלקין: יש כמה אפשרויות.

זאב אלקין: אם יש משרות כלליות של יועצים בתוך משרד החינוך, ומגיעים להחלטה שחלק מהמשרות האלה יאוישו על ידי מגשרים שמתאימים להגדרת היועץ ויכולים לעשות את העבודה, זה יכול לעבוד כך.

זאב אלקין: אני לא יודע, אם הם יעמדו במכרזים ובדרישות ליועצים, ואני לא יודע אם יש מספר רלוונטי של משרות פנויות כרגע.

זאב אלקין: תאורטית, זה היה יכול לעבוד.

זאב אלקין: אין משרת מגשר במשרד החינוך.

משה באטה: צריך למצוא דרך במשרד לפתור את הבעיה.

זאב אלקין: איך?

משה באטה: אני לא יודע.

משה באטה: אנשי מקצוע יודעים.

משה באטה: הילד שלי שהוא בקצה צריך לקבל 3-4 שעות שיעורי עזר במקום שעה וחצי.

משה באטה: זמן הפנאי שלו יצטמצם והוא לא ילך למקומות שאנחנו לא רוצים שהוא ילך.

משה באטה: לזה אני חותר.

זאב אלקין: זה מצוין.

זאב אלקין: זה כמו שטוב להיות גם בריא וגם עשיר.

זאב אלקין: אני מסכים אתך לגמרי בנקודה הזאת.

זאב אלקין: אני הראשון שיתמוך בגידול הסעיף התקציבי הזה.

זאב אלקין: המצב הוא, שאין תקנים של מגשרים במשרד החינוך אלא תקנים אחרים.

מסרט וורקו: השאלה היא, האם יש כוח לוועדה הזאת ליצור תקנים ייעודיים?

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: זה בטוח שלא.

זאב אלקין: גם אם יצוין שמשרד החינוך החליט שהוא יוצר תקנים ייעודיים, אם הוא יקרא להם מגשרים בתחום של קליטת עולי אתיופיה, אלה תקנים שיישבו בדיוק באותו סעיף תקציבי אצל עודי.

זאב אלקין: אלה תקנים שירדו מאותם 8,000,000 שקלים, ואז זה יעבור ממקום אחד לשני.

מסרט וורקו: למה?

מסרט וורקו: צריך לקחת את ההחלטה שהיתה בשנת 1997 ולהוסיף לה שינוי בסעיף של ההחלטה, שתהיה אפשרות ליצור תקנים ייעודיים במסגרת אותה חקיקה.

זאב אלקין: מאיזה סעיף תקציבי?

זאב אלקין: לא מדובר במשרות כלליות.

זאב אלקין: אם את אומרת שיש פול של משרות במשרד החינוך בתחום של יועצים, והיות שמסך התלמידים של משרד החינוך יש אחוז מסוים שהם תלמידים יוצאי אתיופיה שדורשים את הטיפול הזה, אני מבקשת להקדיש חלק מהפול הזה של היועצים לאנשים שמסוגלים לעבוד מול ילדי המגזר, והם יבצעו בין השאר גם את הפונקציה של המגשרים.

זאב אלקין: אז זאת רק שאלה של משרות, האם יש משרות פנויות או לא, באיזה קצב הן מתפנות, איך נעשה המכרז, האם המגשרים האלה יעמדו בקריטריונים של המכרז וכו'.

זאב אלקין: אז אפשר לבנות תוכנית הדרגתית, וברגע שמתפנות המשרות של היועצים אפשר להפנות אותם לכאן.

זאב אלקין: הכל תלוי בהחלטות של המשרד.

זאב אלקין: אם זה מה שהיה קורה, אז מה שאתם אומרים היה נכון.

זאב אלקין: אז זה היה נבלע בתוך סך התקציב של אותו סעיף תקציבי במשרד החינוך, נניח של יועצים.

זאב אלקין: הכסף הזה הספציפי בתקציב שאצל עודי היה מתפנה לפעילויות נוספות.

זאב אלקין: זאת הדרך היחידה לעשות את זה.

זאב אלקין: אם את מדברת על יצירת תקנים חדשים ייעודיים למטרה הזאת, גם אם ייצרו אותם ייצרו אותם מאותו תקציב.

זאב אלקין: לצערי, אף אחד לא יוסיף פה תקציב.

זאב אלקין: בסופו של דבר, זה יעלה יותר יקר.

זאב אלקין: ברגע שזה מתוקנן, זה מוסיף כל מיני בעלויות שכרגע לא נמצאות שם.

זאב אלקין: בסוף יותר כסף מהתקציב של עודי ילך למטרה הזאת.

עודי בהט: או שירד מספר המגשרים, ואז תהיה צעקה.

מסרט וורקו: נכון להיום, יש צורך במגשרים נוספים.

זאב אלקין: לכן, כל מי שרוצה להוביל יוזמה מהסוג הזה, צריך לאתר משבצת כללית במשרד החינוך שאליה המגשרים מתאימים, ולנסות ללחוץ שהם ייכנסו לשם.

זאב אלקין: זה מהלך שאפשר לנסות ללחוץ עליו.

זאב אלקין: לא צריך ללחוץ על כך שיפתחו תקנים חדשים לצורך זה, כי אז זה יהיה יותר נזק מתועלת מבחינת התוצאה.

זאב אלקין: האם יש דרך כזאת, אני לא יודע.

זאב אלקין: האם ניתן למצוא אותה הגדרה כללית שאליה ייכנסו המגשרים, יתאימו, יוכלו לעמוד במכרזים ולעשות את המלאכה שלהם, אני לא יודע.

זאב אלקין: זה חורג מהמסגרת הזאת של התקציב המופנה באופן ישיר לקליטת עלייה.

זאב אלקין: זאת הדרך היחידה לקדם את הנושא.

זאב אלקין: יכול להיות, שאתם תגידו כי לדעתכם צורת ההשקעה במרכז ההיגוי היא לא נכונה, וכי אתם חושבים שיותר טוב להשקיע את התקציב בשעות ישירות לתלמידים מאשר למגשרים.

זאב אלקין: זאת עמדה לגיטימית שאפשר לדון עליה.

זאב אלקין: זה כבר סיפור אחר.

משה באטה: אני מבאר שבע, ואני רואה מה קורה בשכונות.

משה באטה: בבאר שבע פועלים מגשרים ועושים את העבודה שלהם נאמנה.

משה באטה: אין לנו עוררין בנושא הזה.

משה באטה: הדאגה שלנו, היא מה קורה בשכונות.

משה באטה: הקהילה שלנו היא קטנה מאוד.

משה באטה: אחוז וחצי מהאוכלוסייה מעסיק כל כך את המדינה.

משה באטה: אם אנחנו רוצים למשוך את הנושא של העזרה לקהילה הזאת עוד 50 שנה, אנחנו יכולים לעשות את זה.

משה באטה: פה נותנים אקמול ופה נותנים אקמול.

משה באטה: אם אנחנו רוצים טיפול שורש, אני חושב על אותם ילדים בקצה.

משה באטה: מה היום הבעיה של הילדים?

משה באטה: הם לא נולדו טמבלים.

משה באטה: אלה ילדים מאוד פקחים.

משה באטה: במעונות הם הילדים הכי פקחים שיכולים להיות.

משה באטה: לאט לאט הם יורדים כי אין מי שתומך בבית.

משה באטה: שעת הפנאי שלהם היא אפס.

משה באטה: לכן, הם הולכים לקניונים ונעדרים מבתי הספר.

משה באטה: שעת הפנאי שלהם צריכה להיות פחות.

משה באטה: הם צריכים להיות במסגרת כמה שאפשר.

משה באטה: אז לא יהיה להם הרבה זמן פנאי להסתובב בחוץ.

משה באטה: לזה צריך לחתור.

משה באטה: מדינת ישראל תמצא תקן.

משה באטה: כשרוצים אפשר.

משה באטה: לא חסר כסף.

משה באטה: הכסף זורם מירושלים למקומות שונים, אבל לא מגיע לקצה הנכון ולא מנוצל נכון.

משה באטה: הקימו את מרכז ההיגוי כדי לטפל בנושא הזה.

זאב אלקין: האם הוא לא יעיל מספיק?

משה באטה: הרבה זמן לא בדקתי את מרכז ההיגוי.

משה באטה: אני הייתי עד עכשיו מנהל מרכז קליטה, ולכן אני לא יכול להביע דעה בעניין הזה.

משה באטה: לדעתי, זה צריך להיבדק.

משה באטה: צריך לבדוק לאן הילדים הגיעו.

משה באטה: אם הדבר לא מצליח, אחרי שנה שנתיים צריך לעשות חשיבה מחודשת וללכת הלאה.

משה באטה: כך אנחנו נתקן את הטיפול בקליטת עולי אתיופיה אחת ולתמיד.

זאב אלקין: אין לי אתך ויכוח.

עודי בהט: לי יש ויכוח.

זאב אלקין: על הנושא הזה של קליטת ילדים ונוער אתיופי, אנחנו נקיים סדרת ישיבות.

זאב אלקין: אחד מהנושאים שאפשר להעלות, זה מרכז ההיגוי.

זאב אלקין: במסגרת של הדיון שלנו, זאת שאלה מאוד רלוונטית.

זאב אלקין: כאשר לוקחים את הפירוט שעודי הציג, אנחנו רואים שמתוך 18,000,000 כמעט חצי הולך למרכז ההיגוי.

זאב אלקין: לכן, ראוי לדון בהרחבה בשאלה מה קורה עם התקציבים האלה, איך הם מופעלים במרכזי ההיגוי, לאן הם הולכים, האם זה כן עונה למטרה, האם זה מנוצל נכון או לא.

זאב אלקין: מבחינה זאת, אני בהחלט מקבל את האתגר.

זאב אלקין: אני לא רוצה להרחיב בזה עכשיו, כי כרגע אנחנו רוצים לראות את סך התקציב של קל"ע, להשקיף עליו מלמעלה ולראות את המבנה הכללי שלו.

זאב אלקין: אני רוצה להוסיף, כי ההיגיון הזה כוחו יפה לגבי כל הנושא של קליטת תלמידים עולים.

זאב אלקין: מהניסיון ומהנתונים הקשים שאנחנו רואים בתקופה האחרונה, אנחנו יודעים כי העדר השקעה בשלב של הקליטה, בסופו של דבר מחייב את המדינה להשקיע השקעות הרבה יותר גדולות, כאשר אלה הופכים להיות לקוחות של אבי דיכטר, המשרד לביטחון פנים.

זאב אלקין: בסופו של דבר, זה עולה למדינה יותר ביוקר.

זאב אלקין: לכן, אני ראשון שאתמוך בדרישה להוסיף תקציבים לנושא הזה של קליטת תלמידים עולים.

זאב אלקין: לצערי, היום אנחנו נמצאים בשלב אחר לגמרי.

זאב אלקין: אנחנו נמצאים בניסיון לשמור על התקציבים האלה בבסיס התקציב.

זאב אלקין: נכון להיום מופיע בפנינו קיצוץ.

זאב אלקין: לכן, יזמתי את הישיבה הקודמת ואת הישיבה הזאת.

זאב אלקין: לכן, גם הגשתי הסתייגויות.

זאב אלקין: אני אשמע גם ממשרד החינוך איך הם התכוונו לחלק את ה-27,0000,000 שקלים בין חפציבה וקליטת עלייה.

זאב אלקין: הלוואי עלינו, לשמור לפחות על התקציבים שהיו בשנה שעברה.

זאב אלקין: רק אז נוכל במהלך השנה לפעול מול הנהלת המשרד על תוספות התקציב, כמו שקרה השנה.

זאב אלקין: השנה בסופו של דבר הוסיפו תקציב מעבר למה שתוכנן בבסיס.

זאב אלקין: אם נפסיד במאבק על הבסיס, נוכל להיאבק על התופסות, שבסופו של דבר יחזירו את זה לרמת הבסיס של שנה שעברה.

עודי בהט: סדרה של דיונים בנושא של יוצאי אתיופיה נעשה 20 שעות מתוך 24 שעות ביממה במשרד החינוך, כל היום וכל הלילה.

עודי בהט: אני עכשיו בא מסדרת פגישות שלמה על פיילוט שאנחנו רוצים לעשות בנושא של כיתות קלט.

עודי בהט: כל המהלך הראשוני של קליטת עולי אתיופיה, צריך דיון אמיתי.

עודי בהט: זה לא משמש למשרד החינוך או למשרד אחר אליבי.

עודי בהט: צריך לעשות כפל מאמצים על רקע המציאות.

עודי בהט: צריך לראות את הדברים לאשורם.

עודי בהט: צריך לראות את נתוני הפתיחה.

עודי בהט: אתה ניהלת את מרכז הקליטה בבאר שבע, ואתה ראית את הילדים.

עודי בהט: כל שבועיים 3 ילדים, אחד בכיתה ב' ואחד בכיתה ו', אחד יודע לקרוא ואחד לא יודע לקרוא.

עודי בהט: כך גם בפתח תקווה.

עודי בהט: כל שעה מופיע ילד אחר, מכיתה ד' מכיתה ג'.

עודי בהט: אני אראה לכם את הפתקים של הסוכנות היהודית, ששולחת לי יומיים לפני נחיתה.

עודי בהט: זאת המציאות שמערכת החינוך מתחילה להתמודד איתה.

עודי בהט: זאת נקודת הפתיחה.

עודי בהט: שלא לדבר על איזה מצב מגיעים ההורים.

עודי בהט: על זה צריך להתמקד הדיון, ברמת ממשלה.

עודי בהט: אני לא מקל ראש אפילו בפרט אחד, אבל צריכים להישאר בפרופורציות הנכונות.

עודי בהט: הפרופורציה הנכונה היא קודם כל לראות את התשתית שאליה נשאבות המערכות כדבר נתון.

עודי בהט: אין אח ורע לקליטה כזאת שבכל שבועיים באים 10 ילדים חדשים.

עודי בהט: אין דבר כזה באף מקום בעולם.

זאב אלקין: יש פה שתי רמות.

זאב אלקין: הבעיה של הטפטוף הלא מווסת של ילדים ברמות שונות לתוך מסגרות שכבר לומדות, זאת בעיה מוכרת שעלתה על השולחן מספר פעמים.

זאב אלקין: כתוצאה מזה, כאשר התקיים דיון במליאה של ועדת העלייה והקליטה עם השר לקליטת עלייה על קליטת יהודי אתיופיה, העליתי את הסוגיה הזאת.

זאב אלקין: הבטיח לי השר – והוא ביקש זאת תוך כדי דיון מהאנשים הרלוונטיים במשרד – לבדוק את הנושא.

זאב אלקין: כנראה, שאין להם פתרון מלא.

זאב אלקין: הם לא יכולים כרגע לעשות סטופ ולרוקן את מרכזי הקליטה ולהתחיל למלא אותם בקבוצות מסודרות.

עודי בהט: אלא להמשיך בשיטה של מיטה פנויה.

זאב אלקין: ככה זה עובד היום, אבל השר הבטיח לי לבדוק, האם אפשר לווסת את זה בקבוצות.

זאב אלקין: אז הכלי הזה פלוס תוספת ייעודית של שעות בשלב הראשוני יאפשרו לגשר על הפערים.

עודי בהט: מדובר גם על היציאה.

זאב אלקין: ברור.

עודי בהט: מדובר על תהליך גיור, משכנתא, דירה וכו'.

זאב אלקין: נכון, זה פועל יוצא של כמה דברים.

משה באטה: הבעיה היא, שזה מורכב.

משה באטה: כדי להבין את זה, צריך להיות שם.

משה באטה: זה הולך לפי שיטה של מיטה פנויה.

משה באטה: הנושא של קליטת עולי אתיופיה במרכזי הקליטה, הוא מורכב.

זאב אלקין: אני לא רוצה שניכנס לנושא הזה עכשיו.

זאב אלקין: הבעיה הועלתה בפני השר.

זאב אלקין: לפני שמחליטים על דיון בממשלה, השר צריך לעשות בדק בית ולבדוק אצלו ובסוכנות איך ניתן לבנות את זה אחרת ועד כמה ניתן.

זאב אלקין: אם הוא יגיע למסקנה שבנתונים הקיימים ללא החלטות אחרות הוא לא יכול לעשות את זה, אז יכול להיות שצריך לקיים על זה דיון בממשלה.

זאב אלקין: זה בוודאי לא לשולחן הזה.

זאב אלקין: יחד עם זה, כל הנושא של טיפול גף קליטת עלייה בילדים ונוער אתיופי, הוא כן לשולחן הזה.

זאב אלקין: כמו שאמרת, 20 שעות מתוך 24 שעות שלך הולכים לנושא הזה.

זאב אלקין: ראינו גם, ששלושת רבעים מהתקציבים של האגף שלך הולכים לנושא הזה.

זאב אלקין: יכול להיות שיהיה מישהו שיחלוק על זה ויגיד שזה לא נכון שזה ככה מחולק.

זאב אלקין: בוודאי שאנחנו נצטרך להדגיש תשומת לב לנושא הזה ולקיים על זה דיונים מיוחדים.

עודי בהט: העלייה מאתיופיה מול העלייה ממדינות אחרות, היא באותו סדר גודל.

עודי בהט: בשנת 2006 במקום הראשון נמצאת העלייה מאתיופיה.

עודי בהט: אני מדבר על ילדים בני אפס עד 18.

עודי בהט: בסך הכל עלו בשנה האחרונה 1,080 תלמידים מחבר העמים, ומאתיופיה על 1,700 תלמידים נכון לאתמול.

עודי בהט: במאזן של 6 שנים האחרונות, יש שוויון בין יוצאי אתיופיה לשאר העולים.

אבי מספין: אבל החלק הסגולי שלהם הוא שונה.

זאב אלקין: אני חשבתי על הבקשה הזאת, ואתה גירית אותי סופית לבקש ממך את הנתון.

זאב אלקין: אתה אומר כאן, שרוב רובו של תקציב קל"ע הולך לתלמידים שזכאים לקבל שירות.

זאב אלקין: דיברנו על זה שחלק מהתוכניות פתוחות גם לילדים עולים ותיקים יותר.

זאב אלקין: סף הכל, רוב רובו של התקציב הולך לילדים שנכנסים להגדרות מסוימות.

זאב אלקין: יש גם תזוזות, בחלק מן התוכניות ההגדרה היא כזאת, ובחלק מן התוכניות ההגדרה היא קצת אחרת.

זאב אלקין: לגבי ילדים יוצאי אתיופיה, ההגדרה מראש היא אחרת.

זאב אלקין: ההערה שלך צודקת, שלא צריך להשוות את סך מספר הילדים העולים שקיימים בארץ משאר המדינות מול ילדים עולים מאתיופיה, אלא צריך לקחת את המספר של כל שאר הילדים שזכאים לקבל תמיכה ממשרד החינוך, ולקחת את הילדים יוצאי אתיופיה שנכנסים להגדרות של קבלת תמיכה של משרד החינוך ולעשות פעולה חישובית פשוטה, לחשב כמה זה יוצא פר ילד.

זאב אלקין: זה נתון שיכול להיות מאוד מעניין.

זאב אלקין: ייתכן והוא יענה פה על הרבה שאלות.

זאב אלקין: להערכתי, קל לכם מאוד להגיע אליו.

זאב אלקין: אתה הרי יודע כמה תלמידים יש לך שזכאים לשירות, גם בקרב הקבוצה הזאת וגם בקרב הקבוצה האחרת.

עודי בהט: האם אתה מדבר על שעות עזר?

זאב אלקין: אני מדבר על כל המערכת הזאת שאתה מפעיל.

זאב אלקין: אם אני הבנתי נכון, 90% מהמערכת מופעל לגבי תלמידים שנכנסים להגדרות מאוד ברורות.

זאב אלקין: אם אנחנו לא מדברים על תלמידים יוצאי אתיופיה, אז זה בדרך כלל עד 4 שנים שירות בארץ.

זאב אלקין: אחר כך הם כבר לא לקוחות של רוב התוכניות שלך, להוציא כמה חריגים שנכנסים ב-10%.

זאב אלקין: עם ילדים יוצאי אתיופיה ההגדרה היא אחרת מבחינת הזמן שהם נשארים הלקוחות שלך.

עודי בהט: הם לא לקוחות שלי.

עודי בהט: הם זכאים לשעות.

זאב אלקין: הלקוחות שלך מבחינת זכאות לשעות ולרוב התוכניות.

עודי בהט: הלקוחות שלי הם גם אלה שאין להם שעות.

זאב אלקין: בגדול, 90% מהתקציב הולך לאלה שיש להם מימון.

זאב אלקין: לכן, אני כרגע שם בצד את אותם 10%, ששם הפרופורציות השתנו לחלוטין.

זאב אלקין: אני מבקש, שתיקח את ההגדרות הקיימות אצלך במשרד, תגיד כמה יש ילדים יוצאי אתיופיה שנכנסים להגדרות האלה, וכמה ילדים יש משאר המדינות.

זאב אלקין: את הפעולה החישובית לחלק פר ילד, אני אדע לעשות לבד.

זאב אלקין: אם תיתן לי מספר ילדים, אני אסתדר לבד.

עודי בהט: בסדר.

זאב אלקין: מספר ילדים אני מניח שיש לך אוטומטית.

עודי בהט: אני אוכל לתת לך את הנתונים לגבי חטיבות הביניים וחטיבות עליונות.

זאב אלקין: מה לגבי היסודי?

עודי בהט: אין צבע לשיעורי העזר.

זאב אלקין: האם אתה לא יודע כמה ילדים עולים יש?

זאב אלקין: נניח שמשרד החינוך הגדיר כי הזכאות של ילד עולה ממדינות אחרות לעזרה היא במשך 4 שנים.

זאב אלקין: האם אתה יודע כמה ילדים יש בארץ שהם לא יוצאי אתיופיה, שנמצאים במסגרת 4 שנים הראשונות שלהם.

זאב אלקין: לגבי ילדים יוצאי אתיופיה הזכאות היא לפי הגדרה אחרת.

עודי בהט: מ-91.

משה באטה: 15 שנים.

זאב אלקין: או מי שעלה משנת 91.

זאב אלקין: זאת הגדרה טובה יותר ממספר שנים.

זאב אלקין: גם על הילדים האלה, אתה יודע כמה הם.

זאב אלקין: אלה שני הנתונים שאני מבקש.

מסרט וורקו: אבל יש לך תוכניות של בני עולים, שהם כן נהנים מהתוכניות האלה.

זאב אלקין: עודי טען, כי כאשר אפשר מנסים לעשות את זה, אבל כי רוב רובו של התקציב הולך לזכאים.

מסרט וורקו: לשיעורי עזר.

מסרט וורקו: זה משהו אחר.

מסרט וורקו: תוכנית פאק"ט מיועדת לילדים שמרביתם נולדו בארץ.

מסרט וורקו: כך גם פל"א.

עודי בהט: יש מספר תלמידים שזכאים לקבל סיוע בשעות עזר, ולא משנה אם הם מאתיופיה או מצרפת.

זאב אלקין: זה חלק מהתקציב שלך.

זאב אלקין: איפה יושב התקציב של שעות העזר?

עודי בהט: הוא לא יושב פה.

תמי ויצמן: כל השעות לא באות לידי ביטוי פה.

תמי ויצמן: כאן מדובר רק על פעולות.

זאב אלקין: כלומר, שכל שעות העזר הן מעבר לתקציב של 30,000,000 שקלים.

עודי בהט: כן.

עודי בהט: מדובר רק על 2,000 תלמידים.

זאב אלקין: האם יש לך הערכה גם על זה?

עודי בהט: זה מה שהבנתי שאתה שואל אותי.

עודי בהט: אני יכול לתת נתון על מספר התלמידים הזכאים לשעות עזר, שזה עיקר התקציב.

זאב אלקין: שהוא נמצא בתוך הסל הכללי של השעות של משרד החינוך.

זאב אלקין: הוא לא צבוע.

זאב אלקין: האם אתה יודע להעריך את גודלו?

עודי בהט: כן בחטיבות ביניים ובתיכונים.

זאב אלקין: ביסודי אתה יכול להעריך רק את השעות החדשות שנולדו עכשיו.

עודי בהט: את זה אני אומר בעל פה לפי כל בית ספר, כשם שאני יכול לעשות בחטיבות הביניים, כי זה צבוע.

זאב אלקין: לצערי, זה כמעט מה שיש.

זאב אלקין: התופעה ביסודי, היא שברוב המקרים השעות לא צבועות כי הן לא קיימות.

עודי בהט: את זה אני לא אמרתי.

זאב אלקין: את זה אמרו רבים, כולל המפקח שבא לכאן.

זאב אלקין: אני אשמח לדעת, על איזה תקציב אנחנו מדברים, גם במספר שעות וגם כמה זה עלה.

עודי בהט: זה אפשרי.

זאב אלקין: זה חשוב לי.

עודי בהט: זה באגפי המחשב של המשרד.

זאב אלקין: השאלה שלי באה ממקום אחר.

זאב אלקין: בעקבות הישיבה שהיתה כאן לפני שבוע נשאלתי על ידי אנשי תקשורת ועל ידי נציגים של כל מיני גופים, מה ההיגיון שתקציב קל"ע בסך 30,000,000 שקלים, מחולק בצורה כזאת ששלושת רבעי שלו הולך לקליטת עולים מאתיופיה, ורק רבע הולך לקליטת ילדים ממקומות אחרים שהם הרבה יותר.

זאב אלקין: אתה אמרת כרגע, שסך הכל שמסתכלים על תלמידים עולים טריים יותר, הפרופורציות משתנות.

עודי בהט: אמרתי את זה כעובדה, ולא כתשובה לשאלה הזאת.

זאב אלקין: לכן, חשבתי אין ספק שנדרשת השקעה גדולה יותר בילדים יוצאי אתיופיה מאשר בילדים יוצאי מדינות רווחה.

זאב אלקין: לי זה נראה ברור מאליו.

זאב אלקין: יחד עם זאת, כשזאת היתה הפרופורציה לא היו לי הסברים.

זאב אלקין: אמרו לי שיש מספר גדול מאוד של ילדים מארצות הרווחה, ויש מספר הרבה יותר קטן של ילדי יוצאי אתיופיה, אז למה התקציב מתחלק בכזאת דיס-פרופורציה.

זאב אלקין: אם הייתי אומר שהתקציב הזה של 30,000,000 שקלים מופנה גם הוא לילדים זכאים, לפי הגדרות ברורות של זכאות, והיית אומר לי שבמסגרת הילדים הזכאים היחס הוא 50%-50%, הייתי מקבל רגליים לתשובה.

זאב אלקין: הייתי בא לאותם גורמים, והייתי אומר שיש 100% שמתחלקים לשתי קבוצות.

זאב אלקין: קבוצה אחת תוכר לטיפוח יתר כי היא מתחילה מעמדה יותר קשה, ולכן לא חילקו את התקציב חצי חצי, אלא שלושת רבעי ורבע.

זאב אלקין: זאת בהנחה שהתוכניות האלה פועלות בקרב הזכאים.

זאב אלקין: אם אתה אומר לי שאין הגדרות ברורות ולכל תוכנית יש הגדרה בפני עצמה ולא ניתן ליצור את המשוואה הזאת, אז השאלה שנשאלתי חוזרת.

זאב אלקין: אני לא שאלתי את זה פה בדיון, אבל אחר כך נשאלתי ולא ידעתי להסביר.

זאב אלקין: שואלים, למה יש קבוצה מאוד גדולה של ילדים שפועלים מולה עם חלק קטן מאוד של התקציב, לעומת קבוצה קטנה של ילדים, שצריך לטפח אותה אבל למה התקציב הוא בכזה דיס- פרופורציה למספרים.

זאב אלקין: זאת שאלה שאתה תצטרך להשיב לי עליה, כדי שאני אדע להשיב עליה הלאה.

עודי בהט: אגב, היקף התקנות האלה כבר קיים 20 שנה.

זאב אלקין: את התשובה הזאת לא אני ולא אתה יכולים לתת.

זאב אלקין: למה אני לא יכול לתת אותה?

זאב אלקין: כי לי אומרים, אתה יושב במוסד שבכל שנה מאשר תקציב.

זאב אלקין: למה אתה לא יכול לתת אותה?

זאב אלקין: כי אתה יושב במשרד שמכין כל שנה תקציב.

זאב אלקין: אין לך מגבלות.

זאב אלקין: אין מחויבויות של משרד מול משרד לדברים מסוימים.

זאב אלקין: זה שזה דבר היסטורי, זאת לא תשובה.

עודי בהט: אני לא אמרתי שזה תשובה, אמרתי שזאת עובדה.

זאב אלקין: נוספה פה עוד שאלה.

זאב אלקין: אם אתה יכול להתייחס אליה היום, מצוין.

זאב אלקין: אם אתה רוצה, אנחנו נקיים על זה דיון נפרד.

זאב אלקין: היות ונשאלתי, אני חייב תשובות לעצמי.

רומן שניידר: אני רשמתי את השאלה הזאת בבית.

רומן שניידר: אני לא מרגיש איתה כל כך נוח, אבל הדיספרופורציה הזאת מאוד בולטת בתקציב.

רומן שניידר: אני הייתי מתווכח גם על זה.

רומן שניידר: יכול להיות שיבוא מישהו ויחלוק על זה שמצבם של ילדי עולים מאתיופיה הוא יותר גרוע ודורש יותר טיפוח מאשר עולים ממדינות אחרות.

רומן שניידר: אני הייתי מתווכח על זה.

רומן שניידר: אני חושב, שמצבם של עולים שמגיעים ממדינות אחרות גם כן לא טוב.

רומן שניידר: נורא קשה להשוות בין שתי עליות.

רומן שניידר: אם נכנסים לקניון בבאר שבע מוצאים שם גם הרבה עולים מחבר המדינות.

רומן שניידר: המצב שם גם הרבה מאוד קשה.

רומן שניידר: אני לא הייתי אומר בוודאות את הנתון הזה, שמצבם של ילדי אתיופיה הוא יותר גרוע.

זאב אלקין: בנקודת הפתיחה שאתה מייצג כרגע, השאלה רק מקבלת חיזוק.

רומן שניידר: אם מתרגמים את זה לתקציב, הייתי מתווכח על זה.

זאב אלקין: השאלה נשאלה ביתר חריפות.

זאב אלקין: אני לא רוצה לפתוח על זה דיון כרגע.

אבי מספין: חלק מהתקציב הזה הוא גם עבור ילדים להורים שעלו.

זאב אלקין: במה שאמרת כרגע לא פתרת את הבעיה, אלא רק סיבכת אותה יותר.

זאב אלקין: אני לא רוצה שניכנס לדיון הזה כרגע.

זאב אלקין: אנחנו נקיים על זה דיון, כי זאת שאלה מעניינת וחשובה.

זאב אלקין: ברגע שהתקציב הונח, היא עלתה לאוויר.

זאב אלקין: עודי, זאת לא שאלה של הפעלת תקציבית, אלא שאלה למי שמוביל מדיניות של משרד החינוך מבחינת קליטת עלייה.

זאב אלקין: מבחינתי, אתה הכתובת.

זאב אלקין: אם לא נספיק להגיע לזה היום, אז נגיע לזה בקרוב.

זאב אלקין: זאת שאלה שאני חייב לקבל עליה תשובה.

זאב אלקין: אני שם אותה לפתחך כרגע.

זאב אלקין: נשארתם חייבים לי תשובה בנושא שהוא מאוד חשובה לי.

זאב אלקין: במסגרת בסיס התקציב של אותם 27,000,000 שקלים – ואני כרגע מתעלם מהכוונות הטובות להוסיף כסף אחר כך - איך המשרד התכוון לחלק את הכסף בין חפציבה לקליטת עלייה.

זאב אלקין: לא חידשתי בשאלה הזאת.

תמי ויצמן: לא חידשת.

תמי ויצמן: אני לא חושבת שצריך להיכנס לנושא של חפציבה.

תמי ויצמן: אם בבסיס 2006 היו 30,000,000 שקלים, מה שהיה חסר לך זאת הדלתא כי לך אין את הפירוט של התקנות.

תמי ויצמן: אתה רצית לדעת את התקציב של חפציבה כדי לעשות מזה השלכות ולדעת בכמה מסתכם התקציב.

זאב אלקין: אני מוכן שתגידי לי מתוך 27,000,000 שקלים כמה תוכנן תקציב קל"ע.

זאב אלקין: מזה אני אדע לעשות פעולת חיסור ואדע כמה מקבלת חפציבה.

תמי ויצמן: אנחנו לא נשחק משחקים, לא נערבב דברים שלא קשורים.

תמי ויצמן: יש קיצוץ של 8,000,000 שקלים, שהמשרד התחייב להחזיר.

זאב אלקין: אז מדובר ב- 22,000,000 שקלים.

תמי ויצמן: בדיוק.

זאב אלקין: בבסיס התקציב של 2007 מה שמתוכנן כרגע מתוך 27,000,000 שקלים של הסעיף, זה 22,000,000 לקליטת עלייה.

זאב אלקין: כפועל יוצא מזה יוצא ש-5,000,000 הולכים לחפציבה.

תמי ויצמן: אני לא זוכרת כמה יש לי מכלול.

תמי ויצמן: 5,000,000 זה התקציב.

תמי ויצמן: 22,400,000 הולכים לקל"ע.

תמי ויצמן: אני רוצה להמשיך ולהצהיר, שהכוונה של המשרד היא להחזיר את זה ולהעמיד את התקציב על 30,272,000 שקלים.

תמי ויצמן: באיזה שלב זה יעשה?

תמי ויצמן: אני לא נכנסת לזה, כי אני לא יודעת.

זאב אלקין: אני ממש מודה לך על התשובה, כי זאת בדיוק התשובה שחיפשתי כבר שבועיים.

זאב אלקין: עכשיו אנחנו יכולים לחזור לדיון הפרטני יותר.

זאב אלקין: נלך לפי הנייר שקיבלנו היום, שמארגן את הדברים בבסיס התקנות שהיו בספר הירוק.

זאב אלקין: בפעם שעברה דיברנו על התוכניות הבאות?

זאב אלקין: פאק"ט, הטף והאתגר ופל"א.

זאב אלקין: דיברנו גם על מסד קליטה.

עודי בהט: מסד קליטה לא מפולח ליוצאי אתיופיה ולעולים אחרים.

עודי בהט: זה משהו אחר.

עודי בהט: זה כלול בעמוד השלישי בשתי הפעולות הכוללות.

תמי ויצמן: ראינו שיש לנו הבדל בין ה-30,000,000 שקלים לבין ה-33,000,000 שקלים.

תמי ויצמן: 750,000 הם לא בבסיס התקציב.

תמי ויצמן: כל שנה הוא מקבל כסף עבור חלק מפאק"ט וחלק ממסד קליטה.

זאב אלקין: האם את יכולה לדבר על הפאק"ט ולהגיד כמה בבסיס וכמה תוספת?

עודי בהט: חצי.

תמי ויצמן: אנחנו נותנים 1,445,000 אנחנו נותנים במהלך השנה.

זאב אלקין: אז זה בערך חצי חצי.

זאב אלקין: כל השאר הוא בבסיס התקציב.

תמי ויצמן: נכון.

משה באטה: מה ההבדל בין העשרה ביהדות לזהות יהודית?

זאב אלקין: אנחנו הולכים לפי הסדר של התוכניות.

זאב אלקין: נעשה את זה בצורה מסודרת, ואז גם נשאל את השאלות.

זאב אלקין: אנחנו הפסקנו בדיון על מרכז ההיגוי ליוצאי אתיופיה, שם שאלנו כמה מתוך 8,725,00שקלים הולך למגשרים?

עודי בהט: אני לא יכול להגיד בדיוק.

עודי בהט: אם יש 40 משרות וכל משרה זה 100,000 שקלים פלוס, אז אפשר לעשות את החשבון.

זאב אלקין: מבחינתך, אתה מעביר את הסכום הזה למרכז היגוי.

זאב אלקין: יש מישהו שמייצג אותך שישוב שם, ואז מקבלים החלטות מה לעשות.

עודי בהט: יש מכרז.

עודי בהט: במכרז כתוב מה החלק של הפעולה, מה החלק של גישור וכו'.

זאב אלקין: בוא נעזוב כרגע את הסעיף הזה.

זאב אלקין: היות שהוא סעיף גדול מאוד מהתקציב, אמרתי שאני רוצה שנקיים בו דיון מיוחד, איך זה פועל, מה יוצא בסוף, מה הם מדדי ההצלחה וכו'.

זאב אלקין: ממתי זה פועל?

עודי בהט: הרבה לפני שבאתי.

זאב אלקין: אז אפשר לעשות הערכה לגבי מידת היעילות של כל המפעל הזה.

זאב אלקין: אנחנו עוברים עכשיו לתוכניות הכנה לבחינות בגרות.

זאב אלקין: תגיד כמה מילים על הרציונאל.

עודי בהט: מדובר פה על תוכניות העשרה של הצוותים בבתי הספר עתירי העולים מאתיופיה, על הפעולות של אגף שח"ר, שנותן הזדמנות נוספת להיבחן בבחינת בגרות ולהצליח.

זאב אלקין: האם זה לילדים שזכאים לשעות עזר?

עודי בהט: כן.

זאב אלקין: האם זה מעבר לזכאות שלהם?

עודי בהט: יש פה תוכנית מערכתית לצוותים.

עודי בהט: אני לא יכול לומר, האם האגף מפעיל אותן כלפי יוצאי הקהילה באופן כללי או לגבי כל האוכלוסייה.

עודי בהט: אין לי תשובה על זה.

זאב אלקין: האם אין הנחיות להפעלה?

זאב אלקין: מה זאת אומרת שאין לך תשובה?

עודי בהט: אני מעביר את התקציב לאגף שח"ר, והם מפעילים את תוכנית מב"ר, הזדמנות ראשונה והזדמנות שנייה לפי הקריטריונים שלהם בקרב תלמידים שזקוקים לזה.

מסרט וורקו: האם זה רק ליוצאי אתיופיה?

עודי בהט: כן.

זאב אלקין: האם אתה לא קובע להם מי היא האוכלוסייה הזכאית לזה?

עודי בהט: לא.

רומן שניידר: האם אתה יודע כמה תלמידים יש?

עודי בהט: לא.

עודי בהט: אני לא יודע כרגע.

זאב אלקין: לפני שבוע שאלנו, למה לא להעביר מראש את הסעיפים האלה לשם אם גם ככה יש כל כך הרבה העברות תקציביות.

זאב אלקין: אתה אמרת לנו, שכדאי לשמור את זה אצלך כי זה מאפשר לך להתערב שם בקריטריונים.

עודי בהט: אני עדיין אומר את זה.

עודי בהט: יש דברים שבהם אני יכול להתערב, ויש דברים שאני לא יכול להתערב בהם.

זאב אלקין: אני מבין, כי כל הסכום הזה הוא עברה תקציבית.

עודי בהט: יש פה פעולה שביצע בשנה שעברה מרכז פוירשטיין בבתי ספר היסודיים ובחטיבות הביניים ליוצאי אתיופיה.

עודי בהט: הם נתנו כלים לאבחן דידקטית בידי הצוותים בבתי הספר, להמשך עבודה עם תלמידים שהיו אצלם קשיים לימודיים.

עודי בהט: אחר כך גם להנחות את הצוותים, באמצעות השתלמויות ובאמצעות הנחיה, איך לקדם את התלמידים האלה.

עודי בהט: הנושא הזה הסתיים בסוף שנה שעברה.

עודי בהט: יצא מכרז חדש, והמכרז הזה הסתיים.

עודי בהט: הזכיין הזה ייבחר בשבוע הבא, אני מקווה.

עודי בהט: אז אנחנו נקבל זכיין חדש לאותו עניין, שאנחנו רואים בו חשיבות מאוד גדולה על מנת לאפשר לצוותים לפלס דרך נכונה לעבודה עם ילדים מתקשים יוצאי אתיופיה בבתי הספר.

מסרט וורקו: בעניין הזה כן צריך להרחיב.

מסרט וורקו: יש הרבה גופים שעושים את האבחונים, ואין להם את כלים מותאמים ליוצאי אתיופיה.

מסרט וורקו: לגוף הזה יש את הכלים המותאמים.

זאב אלקין: לגוף שהיה.

זאב אלקין: אנחנו לא יודעים מי יזכה עכשיו.

מסרט וורקו: מי שזה לא יהיה, יצטרך לעמוד בקריטריונים.

מסרט וורקו: הסכום הזה הוא זעום לעומת הצורך בשטח.

מסרט וורקו: לשאלתך, מה היה אפשר לעשות עם הסכום של מרכז ההיגוי אילו היו תקנים, זה אחד הדברים שכן היה צריך להשקיע בהם, העניין הזה של האבחונים.

מסרט וורקו: בעבר ילדים נורמטיביים לחלוטין עברו אבחון לוקה בחסר הלכו למוסדות של חינוך מיוחד.

מסרט וורקו: הם היו צריכים לעבור אבחון חוזר, על מנת שיוכלו לחזור למסגרות נורמטיביות.

מסרט וורקו: הצורך באבחונים הוא מאוד הכרחי בקרב הקהילה.

זאב אלקין: אם היו שואלים אותך, האם את היית אומרת שזה יותר חשוב מהמגשרים?

מסרט וורקו: אני לא הייתי אומרת זה או זה.

מסרט וורקו: אני מכירה את הפעילות של מרכז ההיגוי, אני עובדת איתם בצורה שוטפת, והם עושים עבודה נהדרת.

מסרט וורקו: צריכים את המגשרים בתוך בתי הספר.

מסרט וורקו: ההורים צורכים את השירותים שלהם.

מסרט וורקו: אני לא יודעת מה יותר חשוב, האבחון לילד או ליצור נתק בין המערכת להורים והילדים.

מסרט וורקו: זה משולש שכן חייב להתקיים.

מסרט וורקו: שניהם חשובים.

עודי בהט: משרד החינוך, משרד הקליטה והג'וינט מסייעים לטלוויזיה החינוכית לשדר את התוכנית "דרך העיניים שלנו", תוכנית באמהרית, שאנחנו רואים בה חשיבות גדולה מאוד לציבור של התלמידים ולציבור ההורים.

עודי בהט: זה התשלום השנתי שאנחנו נותנים.

עודי בהט: נדמה לי, שמשרד הקליטה והג'וינט נותנים יותר מאיתנו.

עודי בהט: תלמידים שלומדים במכרז קליטה נוסעים ליישובים אחרים שלא במסגרת אותה רשות – אגב, זאת בעיה שקיימת היום בכל הרשויות ולא רק בנושא הזה, אלא גם בנושא הזנה ועוד - והרשויות משלמות עבור ילדים שהם אזרחי העיר.

עודי בהט: מרכזי הקליטה אמנם שייכים לערים, אבל הם אקס טריטוריאליים מבחינת האזרחים.

עודי בהט: סופו של אותו ילד, הוא לצאת מהעיר הזאת.

עודי בהט: בצפת יש 3 מרכזי קליטה, ואף ילד לא נשאר שם.

עודי בהט: אין יישוב קבע של יוצאי אתיופיה בצפת.

עודי בהט: בבאר שבע יש.

עודי בהט: בחלק מהמקרים אנחנו לא יכולים להסתפק בבתי הספר הממלכתיים-דתיים באותו יישוב, בייחוד אם הוא יישוב קטן.

עודי בהט: בבאר שבע זה קורה פחות.

עודי בהט: אין כמעט ילדים שיוצאים לקריית גת, אבל מצפת נוסעים לחצור, למורשת ולכרמיאל.

עודי בהט: המשרד באמצעות אגף ההסעות שלו ממן את כל העלות של ההסעות בהשתתפות של 100%.

עודי בהט: זה דבר שהוא חסר תקדים במערכת החינוך.

עודי בהט: בדרך כלל ההשתתפות היא רק באחוזים מתוך כלל העלות באופן רגיל.

עודי בהט: כאן המשרד נותן את כל הסכום עבור ההסעות.

עודי בהט: יחד עם זה, הרשות גם מקבלת אגרת חוץ עבור תלמידים שהם לא בתחום הרשות שלהם.

עודי בהט: אתה לא יכול לצפות מרשות שיש לידה מרכז קליטה, גם לשלם כסף לרשות אחרת.

עודי בהט: המשרד מממן את אגרות החוץ האלה לטובת הרשויות ואותם בתי ספר, אליהם הילדים מגיעים ממקום אחר.

עודי בהט: פרויקט 67 הוא פרויקט נפלא, שאנחנו הולכים להרחיב אותו עכשיו.

עודי בהט: זאת העשרה בתחומי היהדות לתלמידים עולים בחינוך הדתי, שבו יש ריכוזים מאוד גדולים של יוצאי אתיופיה.

עודי בהט: בדעתי, להרחיב את הפעולה הזאת או ליצור מקבילה לה.

עודי בהט: בגלל תהליך הגיור במרכזי הקליטה, אנחנו שומעים יותר על צורך שהתלמידים יבואו מצוידים ביותר ידע בתחום היהדות, כדי לעשות את התהליך הזה יותר קל ויותר פשוט ולא להיתקל בקשיים על רקע חוסר ידע של הילדים במושגי יהדות.

זאב אלקין: למה זה נקרא 67?

עודי בהט: כי פעם זה היה ב-67 בתי ספר.

זאב אלקין: זה מספר רגיש בהקשר של משרד החינוך.

אבי מספין: האם זה גם לגבי עולים חדשים ממדינות אחרות, או רק ליוצאי אתיופיה?

עודי בהט: עכשיו אני מגיע לתקנות שעוסקות בכלל העולים.

עודי בהט: 7-8 הראשונות עוסקות אך ורק בעולים שאינם יוצאי אתיופיה, אבל התקנות האחרות ברובן הן לכלל העולים כאשר בחלק מן ההוצאות יש התייחסות לעולים מאתיופיה באופן משוער.

זאב אלקין: המספרים בסוגריים הם בתוך אותם סעיפים כלליים.

זאב אלקין: הכוונה היא לכמה מתוך סך הסעיף הולך לטיפול בילדים יוצאי אתיופיה.

עודי בהט: אני מודיע, כי המספרים האלה הם בערך.

עודי בהט: פעם היה יותר קל לאמוד זאת, כי כל הממלכתי דתי היה מאוכלס ביוצאי אתיופיה, כאשר בממלכתי לא היה אפילו אחד שהוא יוצא אתיופיה.

עודי בהט: כך אפשר היה לעשות חיתוכים מאוד ברורים.

עודי בהט: היום כאשר יש תוכנית שאנחנו מפעילים עם הג'וינט, בבית ספר אחד יכולה להיות קבוצה של 8 עולים, 2 מחבר העמים, 2 מצרפת ו-2 מאתיופיה.

עודי בהט: אני יכול לומר לכם באחוזים כמה מתוך הפרויקט הם עולים יוצאי אתיופיה.

זאב אלקין: מה שאתה אומר מפתיע אותי.

זאב אלקין: היות והתקנות שלך מוגדרות, אתה כן יודע.

עודי בהט: אני יודע לגבי כלל העולים.

זאב אלקין: אם היה כתוב לך בבסיס, קליטת עולים יוצאי אתיופיה 21,686,000 שקלים, היית יודע.

עודי בהט: אני לא יודע כמה ילדים ישתתפו כל שנה בסמינרים.

תמי ויצמן: אם אתה יודע כמה כסף אתה לוקח, אתה רושם זאת.

זאב אלקין: המחשב יודע.

עודי בהט: המחשב יודע בדיעבד.

זאב אלקין: כאשר בסוף השנה תמי עושה את הדיווח על התקציב והיא יודעת שאצלה ב-241765 מופיע 21,686,000 שקלים בבסיס, היא יודעת שהיא צריכה להגיע ל-21,686,000 או שיש לה תת ביצוע בסעיף הזה.

זאב אלקין: לכן, אצלה זה צבוע.

זאב אלקין: חלק מהסעיפים זה מיידי.

זאב אלקין: מתוך אותם 21,686,000 היתה תוספת של פאק"ט, ואז 17,500,000 הולכים ליוצאי אתיופיה.

זאב אלקין: אז היה נשאר לה הפער של 4,000,000 שקלים שמפוזרים בתוכניות אחרות.

זאב אלקין: אז על כל תוכנית היא יודעת בכמה היא חייבה את התקנה הספציפית הזאת.

תמי ויצמן: יש לי מעקב על כל אגורה שיוצאת מהתקנה של עולי אתיופיה לתקנות אחרות במשרד.

זאב אלקין: אז מבחינה חשבית את כן מסוגלת להגיד שבפעילות של זהות יהודית.

זאב אלקין: ....

תמי ויצמן: אני לא נכנסת למיקרו כמו עודי.

תמי ויצמן: כאשר יש העברות תקציביות הוא צריך לכמה פרויקטים להוציא כסף מהאתיופים ולהעביר לתקנות אחרות.

תמי ויצמן: הוא לא כותב לי, תיקחי 200,000 שקלים עבור הסמינרים ותעבירי לפה.

תמי ויצמן: הוא אומר לי תיקחי 300,000 מהאתיופים ותעבירי למקומות האחרים.

עודי בהט: זה כדי לאזן את התקנות.

עודי בהט: כל המהות היא זאת.

עודי בהט: אני לא יודע איזה מורים ירשמו להשתלמויות בנצרת עלית בשנה הבאה.

זאב אלקין: למה זאת הטכניקה?

זאב אלקין: לא שלא תעשו את זה אחרת?

תמי ויצמן: אם אני אשים את הכסף של עודי לקידום נוער, לא תהיה קליטה.

זאב אלקין: השאלה שלי היא אחרת.

זאב אלקין: אם את יודעת היום שבפועל לפרויקטים הייעודיים ליוצאי אתיופיה הולכים 17,500,000 שקלים...

תמי ויצמן: לא, 21,000,000 שקלים.

זאב אלקין: בפירוט של עודי, התוכניות שפועלות בקרב יוצאי אתיופיה, נמצאות במסגרת הזאת.

תמי ויצמן: אני יודעת למה הולכת כל אגורה.

תמי ויצמן: יש תוכנית עבודה, לפי התקנות.

זאב אלקין: אין לי ספק, שאת יודעת לאן הולכת כל אגורה.

זאב אלקין: אני שואל, למה כאשר את מכינה את הספר הירוק לשנת 2007, בהנחה שאין קיצוץ,את לא כותבת בסעיף הזה קליטת עולים יוצאי אתיופיה ואת הסכום שיוצא, 17,500,000, במקום לעשות העברות אחר כך?

זאב אלקין: אם מישהו ישאל, הוא ישאל על הסכום של 17,500,000 שקלים ולא על 21,000,000 שקלים.

זאב אלקין: זה כבר מקל על התשובה.

זאב אלקין: כאשר יש תוכניות כלליות, הן פעולות על כולם, כולל יוצאי אתיופיה.

עודי בהט: היום.

עודי בהט: בעבר זה לא היה כך.

זאב אלקין: את יוצרת תמונת מצב שהיא הרבה יותר מתאימה למה שיש במציאות.

תמי ויצמן: לא הבנתי אותך.

תמי ויצמן: אם תיקח את הסכום של ה-17,500,000 שקלים ואת ה-2,880,000 שקלים.

תמי ויצמן: ...

זאב אלקין: את הסכום של 2,880,000 תכניסי מראש לתקנות האחרות במקום להעביר אותם.

זאב אלקין: הרי זה בדיוק מה שאת עושה בפועל.

תמי ויצמן: אבל אז אתה תבוא ותגיד לי, כמה הוצאת עבור האתיופים.

תמי ויצמן: מה שחשוב, הוא החתך.

תמי ויצמן: ככה יש לך שקיפות, כמה כסף הלך לאתיופים.

תמי ויצמן: אם אני אקח את הסכום הזה ואוסיף לתקנות אחרות, לא תהיה שקיפות כמה עבר לאתיופים.

זאב אלקין: את תוכלי להגיד, שעל התוכניות שהן אך ורק לילדי אתיופיה הוצאת 17,500,000 ובנוסף, יש לי סל לכל תלמידי עולים, שילדי אתיופיה הם חלק מהם.

תמי ויצמן: ואז ישאלו אותי כמה זה.

זאב אלקין: היכולת שלך לענות בדיוק כמו שעודי ענה כאן.

זאב אלקין: אם אני אשאל אותך במדויק, את לא תוכלי לענות לי.

תמי ויצמן: זה נבנה מתוך זה שמהשרד רצה לתת שקיפות כמה הוא נותן לעולי אתיופיה.

זאב אלקין: זאת שקיפות מדומה.

תמי ויצמן: למה?

זאב אלקין: כי עודי יושב פה ואומר שהוא לא יודע כמה בסעיפים הכללים הלך לעולי אתיופיה.

תמי ויצמן: אבל זה מחייב אותו.

תמי ויצמן: כאשר אני רושמת 21,000,000 שקלים, הוא חושב 10 פעמים אם להוציא כסף מהתקנה הזאת.

תמי ויצמן: הוא יכול לעשות את זה רק עבור יעד עבור יוצאי אתיופיה.

תמי ויצמן: זה מחייב אותו למשהו.

תמי ויצמן: אם אני אעשה דבר כזה, יהיה לו הרבה יותר חופש.

זאב אלקין: אבל אם אני אבוא אלייך היום בשאלות קצת יותר פרטניות ומציקות, את תהיי בבעיה.

זאב אלקין: יהיה לך מאוד קשה להוכיח, למה העברת.

תמי ויצמן: לא יהיה לי קשה.

זאב אלקין: אני לא רוצה שנעשה את התרגיל הזה.

תמי ויצמן: אם אתה רוצה לדעת את נהלי העבודה - כדי להעביר כסף הוא חייב להעביר לי מכתב עם הסבר שמצדיק את זה שאני אוציא כסף מהאתיופים למקום אחר.

תמי ויצמן: אני לפעמים צריכה להגיע לוועדת כספים ולהסביר את זה, ולכן לכל בקשה שלו מתלווה מכתב שמסביר למה הוא הוציא מתקנה אחת והעביר לתקנה אחרת.

תמי ויצמן: לכן, אם המשרד רצה לתת ליוצאי אתיופיה איקס, אני צריכה לשמור שבאמת הסכום הזה ייצא ליוצאי אתיופיה.

זאב אלקין: זה שיש לך מכתב זה מצוין, אבל אם מישהו ירצה לעשות ביקורת וידרוש הוכחות למספר הזה, אתם תהיו בבעיה.

זאב אלקין: אני שם את הדברים על השולחן.

זאב אלקין: אני מבין למה יש לכם רק הערכה.

זאב אלקין: דווקא במצב כמו שאת מתארת, את חשופה הרבה יותר לטענות במצב של ביקורת.

תמי ויצמן: אני לא.

זאב אלקין: עוד, המערכת.

זאב אלקין: אני מדבר על משרד החינוך.

זאב אלקין: המצב הזה יוצר בעיה.

זאב אלקין: הגישה שלך יותר חריפה, והיא תחייב יותר תשובה.

זאב אלקין: בצורה שאת מציגה את הדברים, זה יחייב תשובה ברורה של משרד החינוך.

זאב אלקין: את אומרת לי, שהמשרד החליט שמתוך 30,000,000 שקלים שהוא רוצה להשקיע בקליטת תלמידים עולים, 21,686,000 שקלים ולא אגורה פחות ילכו במכוון ליוצאי אתיופיה.

תמי ויצמן: זאת המדיניות של המשרד.

זאב אלקין: זאת ההחלטה של המשרד שהתקבלה, וגם מאושרת כל שנה מחדש.

זאב אלקין: זה לא בגלל שזה היסטורי, אלא בגלל שחשוב מאוד להראות שזה לא נופל מ-21,686,000 שקלים.

זאב אלקין: אז אותה שאלה שנשאלה כאן תהיה הרבה יותר מונחת לפתחו של עודי, או מי שמעליו.

זאב אלקין: השאלה הזאת דורשת נימוק מדויק עם מספרים וטענות.

זאב אלקין: מה שאני מציע לכם, זה לטובתכם מכל הסיבות.

זאב אלקין: זה גם יותר משקף את המציאות וגם יותר טוב.

זאב אלקין: אתם תחליטו.

זאב אלקין: זה בספר הירוק ולא בספר הכחול.

זאב אלקין: אם זה היה בספר הכחול, יכולתי להגיש הסתייגות בעצמי.

זאב אלקין: היות וזה בספר הירוק, זה בידיים שלכם.

זאב אלקין: אנחנו רק נשאל פה שאלות על כל החלטה שתעשו בנושא הזה.

זאב אלקין: אנחנו עוברים לתוכנית פל"א.

מסרט וורקו: עודי, לדעתי יש לך טעות בסכום.

מסרט וורקו: זה צריך להיות 800,000 שקלים.

מסרט וורקו: זה תקציב שמועבר אלינו עבור תלמידים יוצאי קבקז.

עודי בהט: תוכנית פל"א היא תוכנית משותפת.

עודי בהט: היא מופעלת גם ידי משרד החינוך וגם על ידי משרד הקליטה.

עודי בהט: יצא לנו מכרז חדש, והשבוע זה ייקבע.

עודי בהט: משרד הקליטה עובד בחטיבות העליונות.

עודי בהט: הוא מתייחס לאוכלוסיות שונות, בייחוד יוצאי קבקז ובוכרה.

עודי בהט: אנחנו העברנו עד עכשיו סך של 800,000 שקלים לשנה.

עודי בהט: השנה העברנו רק 480,000 שקלים מתוך ה-800,000 שקלים.

עודי בהט: שאלתי את הבוס של מסרט, כמה להעביר בגין זה שסיימנו ביוני, והוא אמר 480,000 שקלים.

זאב אלקין: מסרט, תשאלי את מי שצריך לשאול במשרד.

זאב אלקין: מסרט, מייצגת כאן את כל משרד הקליטה.

עודי בהט: אני עובר לתוכנית של מגשרים יישוביים.

עודי בהט: אלה הם מגשרים חינוכיים ותרבותיים ליוצאי קבקז ובוכרה, ומופעלים על יד הרשויות המקומיות, בכל אחת מהערים עתירות העולים מקבקז ובוכרה.

זאב אלקין: האם אתם מפעילים את זה לבד בלי משרד הקליטה?

עודי בהט: כן.

עודי בהט: מרקם זאת תוכנית משותפת עם הג'וינט, שנציגו יושב לידי.

עודי בהט: אנחנו מעבירים 50,000 שקלים לעניין הזה.

עודי בהט: זאת תוכנית משותפת להוראה מכוונת תרבות.

עודי בהט: היא פותחה על ידי מט"ח, והיא מתייחסת לעולים ולאוכלוסיות שונות בפן מכוון תרבות.

עודי בהט: זה דבר שהולך ומתפתח.

עודי בהט: אנחנו צריכים להגדיל אותו.

עודי בהט: יש עכשיו מרקם חבר העמים, מרקם אתיופיה ומרקם קבקז.

זאב אלקין: המרקם הזה הוא עבור קבקז.

עודי בהט: ה-50,000 האלה הם עבור קבקז, אבל המרקם שהג'וינט עושה הוא הרבה יותר רחב וגדול.

זאב אלקין: מה זה הוראה מותאמת תרבות?

ירון צלח: הם מתייחסים לתבניות הלשוניות של ארץ המוצא.

עודי בהט: האופן שהוא קולט את השפה.

זאב אלקין: השאלה היא מי מפעיל את זה.

זאב אלקין: האם אלה שעות מיוחדות או הדרכה לכלל המורים.

ירון צלח: הדרכה למורים שאותרו.

ירון צלח: בשלב הבא, זה יהיה לכלל המורים בישראלים.

זאב אלקין: כלומר, התוכנית מדריכה את המורים איך לעבוד עם התלמידים.

עודי בהט: למורים ספציפיים שעובדים מול אוכלוסיות עולים.

עודי בהט: עכשיו אנחנו משדרגים את זה ושמים את זה בארגז הכלים של כל המורים בישראלים.

עודי בהט: תוכנית העשרה ביהדות היא תוכנית להעשרה לעולים ובני עולים.

עודי בהט: זה עוסק בתחומי הכנס לבר מצווה באוכלוסיות של קבקז, בוכרה וחבר העמים.

עודי בהט: בזמנו היה סעיף דומה ומחלקה דומה במשרד הקליטה.

מסרט וורקו: היא כבר איננה.

זאב אלקין: פעם היא עשתה בדיוק את זה.

מסרט וורקו: המחלקה איננה, אם כי חלק מהפעילויות עדיין קיימות באמצעות הרשויות המקומיות.

זאב אלקין: האם אתם עושים הכנה לבר מצווה?

מסרט וורקו: אני יכולה לבדוק את זה.

משה באטה: בסוכנות היהודית עושים.

מסרט וורקו: אני יכולה להגיד לך בוודאות, שאנחנו מפיקים חוברות לחגים.

זאב אלקין: אני זוכר את המחלקה לזהות היהודית שהיתה קיימת.

זאב אלקין: היא במפורש עסקה בזה.

מסרט וורקו: היום היא כבר איננה.

מסרט וורקו: במקביל, אנחנו נמצאים במשא ומתן מול משרד החינוך לפתח את העניין של הזהות היהודית והישראלית.

זאב אלקין: אני מבקש שתבדקי את הנושא הזה, ותעדכני את עודי ואותנו.

זאב אלקין: אני מניח, שזה יעניין גם את עודי אם הוא יגלה שיש את זה גם במשרד הקליטה.

עודי בהט: תוכנית אופק לבגרות, זאת תוכנית שאנחנו מפעילים בשיתוף פעולה עם הג'וינט, להכנה ולסיוע לקראת בחינות הבגרות בחטיבות העליונות לאוכלוסיית יוצאי קבקז.

עודי בהט: תוכנית התמקצעות היא עבור כל המדריכים שעוסקים בהנחיה של אוכלוסיית העולים בחינוך הממלכתי בתחום קליטת העלייה.

זאב אלקין: האם זה למורים?

עודי בהט: למדריכים בלבד.

עודי בהט: אלה ימי הדרכה.

עודי בהט: תוכנית הוראת העברית זה לשדרוג האולפנים.

עודי בהט: מדובר על 1,600,000 שקלים.

זאב אלקין: בזמנו דיברת על 5,000,000 שקלים.

עודי בהט: אבל זה שליש שנה.

עודי בהט: ההמשך יהיה בשנת תשס"ח.

זאב אלקין: האם זה בבסיס התקציב?

עודי בהט: לא.

עודי בהט: זאת תוספת.

זאב אלקין: בעמוד הזה איזו עוד תוספת לבסיס התקציב ישנה?

עודי בהט: רק הסעיף הזה.

עודי בהט: תוכנית זהות יהודית, כוללת סמינרים תלת יומיים לפיתוח זהות ישראלית ויהודית, שמופעלות באמצעות מכרז על ידי 4 עמותות: גשר, אורנים, המכונים הציונים עם הרמנט ומחוות מקום.

עודי בהט: הם מפעילים סמינרים לשלושה ימים לפיתוח זהות, כאשר הרוב המכריע הולך לכל העולים.

זאב אלקין: זה אולי אחד מהסעיפים הכי מסורתיים שיש במשרד החינוך.

זאב אלקין: אני זוכר אותו עוד משנת 1992-1993.

עודי בהט: כל הסעיפים שיש פה בתוכנית, הם סעיפים מסורתיים.

עודי בהט: התוכניות היותר חדשניות נמצאות במסגרת השעות שאנחנו מעבירים.

עודי בהט: פה אתה לא רואה את שעל ואת עוגן.

עודי בהט: אלה תוכניות שלא קשורות להעברות כספיות.

זאב אלקין: כלומר, שעל ועוגן זה מעבר לזכאות הכללית.

זאב אלקין: האם אני לא רואה את השעות האלה כאן?

עודי בהט: לא, כי זה לא כסף.

זאב אלקין: שעות זה גם כסף.

תמי ויצמן: אלה תקנות אחרות והן לא תחת הפיקוח שלו מבחינת הביצוע.

זאב אלקין: כל עוד שאמרתם לי ששעות הזכאים לא אצלו, הבנתי.

זאב אלקין: שם יש נוסחה מאוד פשוטה, כמה שיש ילדים ככה הם יהיו זכאים.

זאב אלקין: אם קרה נס והגיעו לישראל הרבה ילדים עולים, כולם יקבלו את השעות האלה.

זאב אלקין: בתוכניות שעל ועוגן זה עובד אחרת.

זאב אלקין: זאת נוסחה של שעות ידועה של מספר שעות בכל שנה.

זאב אלקין: אני מבקש לדעת, את מספר השעות ואת העלות לתקציב של שעל ועוגן.

זאב אלקין: מי מקבל את התוכנית של זהות יהודית?

עודי בהט: לכיתות י-יב', משנים 95-97.

עודי בהט: זה לא רק לאלה שהגיעו בשנתיים האחרונות.

עודי בהט: תוכנית קידום נוער עוסקת בקידום נוער לטובת כח אדם ייעודי, וגם תוכניות השלמה לנוער מנותק.

עודי בהט: תוכנית שלהב"ת, זאת תוכנית לשילוב חברתי של עולים וותיקים לחטיבות הביניים עתירות העולים.

עודי בהט: היא מבוססת על מפגש בין עולים לותיקים בתוך בית הספר לשעתיים שבועיות.

עודי בהט: ישנה תוספת תקציב כדי לאפשר את הפעולה.

זאב אלקין: מי מפעיל את זה?

עודי בהט: מורים בתוך בתי הספר.

זאב אלקין: בזמנו בתחום הזה עשו סמינרים.

עודי בהט: תוכנית קיץ של עברית, זאת תוכנית משותפת עם משרד הקליטה והסוכנות היהודית, להפעלה וצמצום פערים, השלמת חומר והתרמה לקראת שנה הבאה.

עודי בהט: זאת תוכנית שיש בה 1,200,000 שקל, 400,000 שקלים מאיתנו, 400,000 שקלים ממשרד הקליטה, 400,000 שקלים מהסוכנות.

עודי בהט: השנה עברנו למתכונת של תוכנית שלמה של חינוך בלתי פורמלי, שתכלול גם את תוכנית הקיץ.

עודי בהט: בשנה הקרובה היא לא תפעל באופן עצמאי, אלא זה יהיה בתוך תוכנית פל"א.

זאב אלקין: אבל היא תישאר כמרכיב.

עודי בהט: כן, הנושא של פעולה בימי הקיץ להשלמת עברית יישאר.

זאב אלקין: מי נהנה מזה?

זאב אלקין: האם היתה הגבלה של מספר שנים בארץ?

מסרט וורקו: זה היה גם ביישובי קבע עבור אלה הנמצאים עד 10 בארץ.

זאב אלקין: איך קבעו מי משתתף?

זאב אלקין: איך בחרו אותם?

מסרט וורקו: לפי שנת עלייה.

מסרט וורקו: לגבי יוצאי אתיופיה זה היה 10 שנים ולגבי עולים אחרים פחות.

מסרט וורקו: כל עולה שרצה להשתלב בתוכנית הזאת, היה זכאי.

זאב אלקין: היה מקום פנוי.

זאב אלקין: כלומר, זה לא היה מוגבל במספר המשתתפים.

מסרט וורקו: זה לא היה מוגבל.

עודי בהט: בכסף זה היה מוגבל.

זאב אלקין: אם זה הוגבל בכסף, זה הוגבל במספר המשתתפים.

מסרט וורקו: התקצוב נעשה כל סמך מספר הילדים העולים בטווח הגילאים האלה.

זאב אלקין: כל ילד עולה שהיה מספר מתאים של שנים בארץ ורצה להשתתף בתוכנית הזאת היה יכול להשתתף?

זאב אלקין: זה נשמע לי נס חנוכה.

מסרט וורקו: כן.

מסרט וורקו: לגבי יוצאי אתיופיה מכיתה א' עד ו' היתה תוכנית אחרת של קייטנות קיץ.

עודי בהט: זה לא כולל את כולם.

מסרט וורקו: לא כולם מגיעים.

זאב אלקין: מן הסתם היה תקצוב מוגדר, ואני שואל מה מנגנון המיון.

זאב אלקין: האם היה מערך מיון שהיה בנוי על תלמידים שמתקשים בעברית בבתי ספר, ואז בתי ספר המליצו עליהם?

זאב אלקין: עודי, אנחנו מדברים כבר חצי שנה על החלום הגדול שלנו, שמשרד החינוך יעשה לתלמידים עולים מבחן אחרי התקופה הראשונה של למידה אינטנסיבית ועד אשר הם לא יגיעו לסטנדרט מסוים, הוא ימשיך להשקיע בהם.

זאב אלקין: מה היה הכלי שקבע איזה ילד כן הולך ואיזה ילד לא הולך.

מסרט וורקו: אני יכולה להגיד לך שלא היה ניצול מקסימלי של התקציב הזה, כי לא כולם הגיעו.

מסרט וורקו: כל עולה שרצה, התקבל בברכה.

זאב אלקין: את אומרת לי דבר אחר לגמרי, או שהתוכנית לא היתה מספיק אטרקטיבית או שלא עשיתם מספיק פרסום.

זאב אלקין: יכול להיות שיש לי 1,000 לקוחות, אני יוצר מקומות ל-400 ומגיעים אלי רק 200.

זאב אלקין: זה קורה, כי זה לא אטרקטיבי מספיק ל-1,000 לקוחות, או שפרסמתי את זה כך שרק 200 יודעים על זה.

מסרט וורקו: יש סיבה למה לא כולם הגיעו.

מסרט וורקו: בחודשי הקיץ גילאי 16 ואילך לא צורכים את זה כי הם מעדיפים ללכת למקומות תעסוקה ולעשות כסף לקראת שנת הלימודים הבאה.

מסרט וורקו: מבחינת התכנון, היתה היערכות לקלוט כמה שיותר ילדים עולים לתוכנית הזאת.

עודי בהט: תוכנית נוספת, היא השתלמויות מורים.

עודי בהט: על תוכנית משעולים כבר דיברנו.

עודי בהט: גם משעולים וגם מצוינות, אלה שתי תוכניות שאנחנו עושים במשותף עם ג'וינט ישראל.

עודי בהט: הפעולה היא הרבה יותר רחבה, אבל החלק שלנו זה מה שמצוין פה.

עודי בהט: אנחנו עוסקים במצוינות בשניים-שלושה מעגלים.

עודי בהט: התחלנו לפתח את זה השנה באופן מאוד מסיבי.

עודי בהט: המעגל הראשון הוא פרויקט שנקרא עתידים וקדם עתידיים, שאני לא מתקצב אותו.

עודי בהט: ישנם מרכזי העשרה של האגף למחוננים ומצטיינים.

עודי בהט: במעגל השלישי שהופעל על ג'וינט ישראל ועמותת מצוינות 2000, אנחנו מפעילים ילדים.

ירון צלח: הפעולה הזאת היא תוכנית ותיקה של העמותה למצוינות בחינוך שלא הגיעה לעולים.

ירון צלח: מבדיקה שעשינו, גם ביישובים בהם יש 30% עולים בבתי הספר רק אחוז קטן מאוכלוסיית התלמידים משתתפים.

ירון צלח: קרי, המשקל של העולים בתוך קבוצת המצוינות היה קטן.

ירון צלח: העבודה ביחד עם משרד החינוך, איתנו ועם העמותה למצוינות בחינוך, היא על מנת להגדיל את מספר העולים המשתתפים בקבוצות המצוינות.

זאב אלקין: השאלה באיזו דרך.

זאב אלקין: האם אתה מממן להם שעות במקום משרד החינוך בתוכנית רגילה של מצוינות, או בדרך שאתה נותן להם הכשרה לקראת מבחני מצוינות.

ירון צלח: השלב הראשון הוא בתחום של העשרה במדעים ומתמטיקה לאוכלוסייה של תלמידים עולים.

ירון צלח: זאת תוכנית תוספתית בהמשך ליום הלימודים.

זאב אלקין: זאת תוכנית כללית של משרד החינוך למצוינות.

ירון צלח: זאת תוכנית נוספת בהמשך ליום הלימודים, בלי קשר למה שהם לומדים.

עודי בהט: לנו היה רצון לעשות סנכרון.

עודי בהט: מי שהולך לקדם עתידים, יהיה בטופ.

עודי בהט: במעגל השני אלה מרכזי העשרה והכשרה שקיימים במערכת, אבל כעת זה יהיה עם דגש על יוצאי אתיופיה.

עודי בהט: אלה שלא יהיו בשתי המסגרות האלה, יהיו במסגרת יותר רחבה שאנחנו מפעילים ביחד עם הגו'ינט.

עודי בהט: התוכנית הבאה, היא עברית ידידותית.

עודי בהט: זאת תוכנית שלנו עם עמותת ידידים.

עודי בהט: זאת חונכות של ילדים בתיכון לילדים עולים בבית ספר העל יסודי.

עודי בהט: הרשות הארצית הארצית של מדידה והערכה, מעריכה תוכניות של כל היחידות במשרד.