ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 223, 2006-12-06 09:00

יעקב ליצמן: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

יעקב ליצמן: אנחנו מדברים על חוק התקציב וזו פעם ראשונה שאנחנו דנים בתקציב המשרד להגנת הסביבה כי קודם לכן דנו בתקציב המשרד לאיכות הסביבה.

יעקב ליצמן: הנושא מאוד חשוב לי.

יעקב ליצמן: רוב חברי הכנסת נמצאים בוועדת הכנסת ולכן הם לא נמצאים כאן, אבל בוודאי יגיעו לכאן תוך כדי הישיבה.

יעקב ליצמן: הגנת הסביבה ואיכות הסביבה הוא נושא מאוד חשוב ואני שמח שלאחרונה שומעים על תשומת לבו של המשרד בנושאים אלו.

יעקב ליצמן: אני עוקב בעיתונות ובכלי התקשורת ורואה כל מיני דברים שהמשרד עושה.

יעקב ליצמן: לצערי האוצר לא מבין את חשיבות העניין והוא לא נותן למשרד את מה שהוא צריך.

יעקב ליצמן: כך הוא נוהג לגבי כל המשרדים, אבל קל וחומר לגבי המשרד להגנת הסביבה.

יעקב ליצמן: על הקיר תלוי לוח ובו אנחנו רושמים כל תוספת שמתבקשת על-ידי משרד כלשהו.

יעקב ליצמן: את זה נביא לקראת ההצבעה בקריאה שנייה ושלישית.

גדעון עזרא: אני שמח מאוד שזימנת אותנו.

גדעון עזרא: נמצאים כאן בכירי המשרד וגם נציג משרד האוצר.

גדעון עזרא: אני אומר מספר מלים לפני שאתן את רשות הדיבור למנכ"ל.

גדעון עזרא: היינו עכשיו בצרפת, שם נעשה סקר מה הדבר הכי חשוב לאזרחים בצרפת - נכון שאין להם בעיות ביטחון – ומסתבר שנושא איכות הסביבה נמצא במקום הראשון.

גדעון עזרא: בתוך נושא הסביבה נושא איכות האוויר הוא הדבר החשוב ביותר, 68 אחוזים.

גדעון עזרא: 52 אחוזים חושבים שאיכות הסביבה היא לא יותר טובה בשאר ארצות אירופה.

גדעון עזרא: בדברים הללו אני רוצה לומר שאם אין היום גשם, אם היום יש מחסור במים, אם היום ביוב זורם למקורות המים, הכול נובע מהגנת הסביבה ולי אין כל ספק שהדבר הזה יחדור, אם נרצה או לא נרצה, לתוך חיינו ויצטרכו לקחת את הדברים האלה בחשבון.

גדעון עזרא: אני מבקש ממנכ"ל המשרד שיאמר לא מה שקיבלנו אלא מה שאנחנו צריכים לקבל.

יעקב ליצמן: לפני כן, אני רוצה להעלות נושא.

יעקב ליצמן: יש דבר שאני חולק עליכם בחריפות וזה הנושא של בקבוקים מוחזרים, החוק שאתם רוצים לחוקק.

יעקב ליצמן: אני רואה בזה מס נוסף כי אתה לבדך יודע שקונים כאן

יעקב ליצמן: בקבוקים או פחיות ולא מקבלים את הכסף חזרה.

יעקב ליצמן: זאת אומרת שמשלמים עוד 25 אגורות עבור בקבוק, אבל לא מקבלים את הכסף חזרה.

יעקב ליצמן: זה הופך למס בסך של 25 אגורות על כל בקבוק.

יעקב ליצמן: נושא הבקבוקים הגדולים, אותם צורכות המשפחות הגדולות, מכביד עוד יותר.

יעקב ליצמן: כאמור, אני רואה בזה סוג של מס ואני נגד זה.

גדעון עזרא: בנושא הפיקדון.

גדעון עזרא: חצי מיליארד בקבוקים גדולים מושלכים לטבע, ואני מסכים עם כל מילה שלך שהיום קשה לאזרח הפשוט להחזיר את הבקבוקים.

גדעון עזרא: התנאי לקבלת החוק החדש וביצועו הוא בכך שיהיו מקומות ידידותיים להחזיר את הבקבוקים.

יעקב ליצמן: בארצות-הברית אפשר להחזיר את הבקבוקים בכל חנות.

גדעון עזרא: גם כאן.

גדעון עזרא: אני אומר לך שזה מה שאנחנו הולכים לעשות.

גדעון עזרא: לפי הצעתנו היצרנים יצטרכו לגבות יותר כסף עבור כל בקבוק, וזאת על-מנת שנדאג לכך שיהיו מקומות ידידותיים שתקבל שם את מלוא הכסף בחזרה.

גדעון עזרא: זה תנאי הכרחי ולא נחזור על מה שהיה בחוק הפיקדון הראשון עם הבקבוקים הקטנים שלא היה לך היכן להחזיר אותם ועשו לך טובה שקיבלו אותם.

גדעון עזרא: זה לא יהיה.

משה גפני: אם אני קונה בקבוק כזה ואני רוצה להחזיר אותו, איפה לפי ההצעה שלכם אני רוצה להחזיר אותו?

גדעון עזרא: ליד כל קופה תהיה מכונה ואתה תחזיר אותם במכונה.

גדעון עזרא: תקבל קבלה על מספר הבקבוקים שהחזרת.

גדעון עזרא: לאחר שתערוך את הקניות שלך בסופרמרקט, יורידו לך את הסכום הזה.

גדעון עזרא: מעבר לזה.

גדעון עזרא: מחפשים דרך לחוק אריזות כללי, גם לקרטונים, גם לפלסטיקים אחרים.

גדעון עזרא: המדינה שלנו קטנה ואין לנו היכן להטמין.

יעקב ליצמן: בארצות-הברית יש יום אחד בו אסור לזרוק קרטונים וניילונים.

יעקב ליצמן: את העיתונים זורקים ביום איסוף אחד בנפרד.

גדעון עזרא: זה לא רק שם.

גדעון עזרא: לגבי קרטון אנחנו עומדים להתארגן עכשיו בניסיון יחד עם מפעלי נייר חדרה, התארגנות שבעלי העסקים ישימו את הקרטון ליד הכניסה לעסק ויהיה עיסוק מיוחד בימים מיוחדים.

גדעון עזרא: אנחנו מחפשים דרך לחוק אריזות כללי שיכלול את הכול, אבל הנושא הזה בתחילת הטיפול ואני לא רוצה להקדים את המאוחר.

גדעון עזרא: לי אין כל ספק שאם יש לנו בכנסת חברים כמו דב חנין וכמו משה גפני, אנחנו יכולים לנצל את הכנסת הזאת לדברים גדולים מאוד ולשפר.

גדעון עזרא: אני מזמין גם אותך, חברת הכנסת סופה לנדבר, להצטרף לשדולה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני לא מבין כל כך בתקציב המדינה, אבל אני יודע שהבעיות במהלך השנה האחרונה – כמו בכלל בשנים האחרונות – של מניעת זיהום אוויר, זיהום המים, הקרינה וכל הדברים הללו הפכו להיות קריטיים.

משה גפני: לא הסתכלתי יותר מדי, אבל עכשיו אני לוקח את הספר ומסתכל.

משה גפני: אני הייתי בטוח שיהיה תקציב כפול לאור הפעילות, אבל יש ירידה בתקציב.

משה גפני: אם אתה רוצה, אני יכול לציין סעיפים.

משה גפני: מניעת זיהום מים.

משה גפני: בשנת התקציב 2006 היה 6 מיליון שקלים, אבל בהצעה שלכם יש 5.8 מיליון שקלים.

משה גפני: זאת אומרת שזיהום המים במדינת ישראל השתפר בשנה הזאת והוא יותר טוב.

משה גפני: יחידת הפיקוח לאיכות הסביבה – יורד.

משה גפני: פיקוח על קרינה – הסכום נשאר אותו הדבר וזו שערורייה שאין כדוגמתה.

משה גפני: אותי בבית-הספר החרדי בו למדתי לימדו לקרוא מספרים בלי נקודות.

יעקב ליצמן: אני מציע שנשמע את המנכ"ל ואני רוצה שיתייחס לנושאים בתת-ביצוע.

שי אביטל: אנחנו נציג את היעדים של המשרד אל מול היעדים הרב-שנתיים של המשרד ואיך אנחנו מתכוונים למלא את המשימות בשנת 2007.

שי אביטל: היעדים של המשרד, לפי הסדר הבא: נושא של פסולת בניין שמהווה מפגע במדינת ישראל.

שי אביטל: מניעת זיהום המים והקרקע – שיקום הנחלים, שעל זה אנחנו הולכים חזק השנה, זיהום אוויר, חינוך, אכיפה שהיא נקודה מאוד משמעותית, ושמירת המרחבים הפתוחים.

שי אביטל: במהלך 2007 המשרד יעבוד בשני חתכים מרכזיים: הוא יעבוד לפי פריסה רוחבית בכל מדינת ישראל, ובנוסף לכך לקחנו כמה משימות מרכזיות כנושאים מרכזיים שאנחנו נתמקד בהם מול המחוזות או עם המחוזות.

שי אביטל: כל מה שקשור בפסולת בניין, ננסה לסייע באזור כביש 6, המשולש הדרומי, טייבה, אזור ואדי ערה, ואזור ירושלים, שהייתי מציע אחר כך ששוני ייתן את המודל במספר שקפים ויראה איך אנחנו מתכוונים לעשות את זה.

שי אביטל: כאן נצטרך סיוע, כי אנחנו לבד לא נעשה זאת.

שי אביטל: הבסיס הוא תשתיות, אכיפה, חינוך, מתקנים ואחזקה.

שי אביטל: הנושא השני המרכזי הוא שיקום הנחלים.

שי אביטל: יש לנו תקציב נוסף מהמשרד של המשנה לראש-הממשלה, שמעון פרס, שהוא ילך לשיקום הנחלים בצפון ובעוטף עזה, נחל שקמה.

שי אביטל: הנושא המרכזי השני הוא סיכום לקחי מלחמת לבנון השנייה.

שי אביטל: הקמנו ועדה ציבורית שמתחילה לעבוד ביום ראשון הקרוב בראשות מר הרצל שפיר, בה משתתפים נציגי כל הגופים במדינה, מהמשרד לביטחון המדינה, כיבוי האש, הירוקים ועיריית חיפה.

שי אביטל: כל הגופים.

שי אביטל: אדם מאוד מרכזי שהצגנו לו משימה, מה אנחנו רוצים, תרחיש ייחוס, בכוונה שיבוא עם המלצות שהן המלצות פרקטיות.

שי אביטל: הם יתחילו לעבוד ביום ראשון הקרוב.

שי אביטל: הוא היה אצלי במשרד השבוע וסיכמנו את כללי העבודה.

דב חנין: יש לך הערכה מתי הוועדה מתוכננת לסיים את עבודתה?

שי אביטל: אני מעריך שתוך חצי שנה.

שי אביטל: ביקשנו מסקנות ביניים בתקופה יותר קרובה.

שי אביטל: נדמה לי שמסקנות הביניים יוגשו תוך שלושה חודשים.

שי אביטל: אתה יכול לקבל את כל החומר, כולל מה הוגדר, מה המשימות, מה האנשים.

שי אביטל: הוא יתחיל לעבוד ואנחנו נלווה אותו.

שי אביטל: נושא של שיפור הסביבה במפרץ חיפה, ברמת חובב.

שי אביטל: אם תרצו, יש פירוט בהמשך.

יעקב ליצמן: מה קורה עם פי גלילות?

שי אביטל: סגור.

משה גפני: אדוני המנכ"ל, אתה מסביר דברים יפים, אבל למה קיצצו את התקציב בחצי?

משה גפני: אתם מורידים מ-34 מיליון ל-17 מיליון.

שי אביטל: אנחנו רוצים להגדיל את התקציב.

משה גפני: זה שאתם רוצים להגדיל, לא מעניין אותי, אבל למה יש תקציב כזה?

משה גפני: תראה, זו ועדת כספים.

משה גפני: כאן לא מדברים אידיאולוגיות אלא כאן מדברים כסף.

שי אביטל: מה אתה רוצה שאני אענה לך?

יעקב ליצמן: הוא כרגע מדבר אל אודי.

יעקב ליצמן: הוא שואל את אודי כרגע אם נושא איכות הסביבה כל כך חשוב, למה אתם מקצצים את התקציב.

משה גפני: כל סעיף שהוא יראה לנו עכשיו, השאלה איך זה מתורגם כאן.

משה גפני: מלים יפות אפשר לתת באוניברסיטה, באקדמיה, אבל כאן אנחנו צריכים לדבר על דברים תכליתיים.

משה גפני: אם צריך לטפל בפסולת בניין, אין מציאות לטפל בפסולת בניין מבלי שיהיה לך תקציב לעשות זאת.

שי אביטל: פסולת בניין זה דבר מאוד מרכזי בכל מדינת ישראל.

שי אביטל: מצד אחד זה קשור לתקופת הבנייה, ומצד שני זה קשור לבעיית אכיפה.

שי אביטל: מדובר כאן על מחסור של 100 מיליון שקלים.

שי אביטל: יש לנו פה בעיה של חוקי עזר בעיריות, ואם תרצה פירוט, גיל ייתן את הפירוט ויאמר איפה זה עומד.

שי אביטל: הדבר השני הוא נקודות קצה של תשתיות.

שי אביטל: אנחנו עדיין תקועים עם היועץ המשפטי לגבי היכולת לקחת מחצבות שהן מחצבות פעילות.

יעקב ליצמן: אתה מדבר על הסכם המחצבות?

שי אביטל: לא.

שי אביטל: מחצבות פעילות יכולות להיות אתר מצוין להטמנת פסולת בניין.

שי אביטל: יש שם את כל האמצעים כדי למחזר.

שי אביטל: היועץ המשפטי לממשלה עוד לא נתן את הגושפנקא המעשית אלא דורש מכרז נוסף.

שי אביטל: בתשתיות הקיימות של המחצבות הפעילות, זה מקום מצוין להטמין פסולת בניין ולמחזר כי יש לנו שם את כל האמצעים.

שי אביטל: לא הצלחנו להגיע עם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה כדי שיאפשר לנו שאותו אדם שמפעיל, במקביל יוכל להעביר את פסולת הבנייה ויוכל למחזר אותה.

שי אביטל: אם דורשים מכרז נוסף, זה ייקח עוד כמה שנים.

שי אביטל: בנקודות הקצה החסרות האלה, זה נושא מאוד מרכזי ופה נדרש סיוע, אמנם לא בכסף אבל סיוע.

שי אביטל: זו נקודה מאוד מהותית.

שי אביטל: הנושא הנוסף לגבי פסולת בניין הוא יכולת האכיפה.

שי אביטל: לקחנו מספר מוקדים וכאן אני מבקש ששוני יציג את אזור התפר בין ירושלים המזרחית לירושלים המערבית, שזה מהר חומה בדרום ועד ענתה בצפון, שאנחנו רוצים להתחיל בו.

שי אביטל: לקחנו את אזור המשולש הדרומי עם מחוז המרכז שלנו ואת אזור ואדי ערה, מחוז חיפה.

שוני גולדברג: התפיסה היא ליצור מעגל טיפול מלא.

שוני גולדברג: זאת אומרת, לא לבוא ולעשות מבצע ניקיון, לנקות נקודה מסוימת כאשר יומיים אחר כך כל השטח עוד פעם מזוהם כי הקבלנים צריכים לשפוך את הפסולת.

שוני גולדברג: הרעיון הוא לפתור את הבעיה מהשורש.

שוני גולדברג: לכן המרכיבים המרכזיים מתחילים בשלב המניעה, שכולל חינוך.

שוני גולדברג: על קו התפר בירושלים, בין השכונות הערביות לשכונות היהודיות, רואים את זה בכל העיר העתיקה ובקו התפר, התפר הוא כולו אתר פסולת.

גדעון עזרא: במשך שנה מיוצרים בארץ 7.5 מיליון טון של פסולת בנייה כאשר מיליון טון בלבד מגיע למטמנות.

גדעון עזרא: 6.5 מיליון טון מושלכים בחוץ וירושלים היא מוקד לכך.

שוני גולדברג: יש הרבה עבריינות כלכלית בנושא הזה, אבל יש פה נושא שצריך לטפל בו.

שוני גולדברג: הפתרון מתחיל בתוכנית חלופית שהכנו לכל המגזרים בירושלים.

שוני גולדברג: אנחנו מציעים מנגנון של פיקוח ואכיפה שכולל גם פיקוח אלקטרוני על-ידי מצלמות שיוצבו ויהיו במוקד במעקב אחרי השטחים המועדים לפורענות בנושא הזה.

שוני גולדברג: אנחנו רוצים הקמת צוות תגובה מיידית שיוכל לצאת ולטפל באכיפה.

שוני גולדברג: במסגרת התוכנית אנחנו מציעים תשתיות ופתרונות להפעיל שתי תחנות מעבר לפסולת בניין בירושלים, האחת בצפון העיר והשנייה בדרום העיר.

שוני גולדברג: במסגרת הזאת אנחנו בודקים מיקום של השטחים שמזוהמים מאוד, ואני מדבר על נחל קדרון, עמק צורים, וכל קווי התפר.

שוני גולדברג: כאן יש לכם דוגמה של השכונה החדשה של הר חומה, וכך זה נראה.

שוני גולדברג: אלה דוגמאות מעטות מתוך היקף מאוד רחב של בעיה.

שוני גולדברג: הרעיון הוא שגם יצירת התשתיות, גם האכיפה, גם ההסברה והחינוך, וגם בסופו של דבר ניקוי של אותם אתרים ושיקום שלהם – נטיעות, בניית טרסות וכן הלאה – ייתן מענה ופתרון.

אמנון כהן: כמה פקחים יש לאכיפה?

שי אביטל: בסך הכול 27.

שוני גולדברג: במחוז ירושלים יש ארבעה פקחים אבל אין אף אחד לעיר עצמה.

שוני גולדברג: הדגש הוא על יצירת פתרון כי היום הטענה של הרבה גופים שהם זורקים בשטח כי אין פתרון.

שוני גולדברג: אם כן, קודם כל יצירת הפתרונות, ואז אכיפה, וגם ניקיון.

שוני גולדברג: את הניקיון חייבים לעשות בסוף.

שי אביטל: היום בכל מקום שאתה משקם, אתה צריך לטעת עצים, לסדר טרסות ולהפוך את המקום הוא גם אטרקטיבי לאזרח.

גדעון עזרא: אם כל חוזה של הרכבת וכל מי שעובר לירושלים יחויב להשתמש בחומר ממוחזר, יהיה יותר כדאי למחזר.

גדעון עזרא: הייתה לנו אתמול פגישה בעניין הזה וכאן גם משרד האוצר יכול לא לאשר אף חוזה כאשר כאן מדובר על צורך בשימוש בחומר ממוחזר.

גדעון עזרא: יש החלטת ממשלה בעניין הזה אבל החלטת הממשלה לא מבוצעת.

דב חנין: אתה יכול להתייחס לשני הפרויקטים האחרים, מה אתם מתכוונים לעשות ובמה זה מתבטא?

שי אביטל: אני אקח את אזור המשולש הדרומי, את טייבה וקלנסואה.

שי אביטל: אחד הדברים החשובים הוא שיתוף האוכלוסייה, הקהילה.

שי אביטל: ראש עיריית טייבה מאוד מאוד מעוניין בשיתוף פעולה אתנו.

שי אביטל: אם אני לא טועה הוא היה בימים האחרונים אצל ממלא מקום מנהל מחוז המרכז שלנו.

שי אביטל: תוך שבועיים הם צריכים להציג לי תוכנית כאשר המוקד יהיה כביש 6 לתוך טייבה וקלנסואה, לשני הכיוונים.

שי אביטל: עשינו סיור.

שי אביטל: התהליך היה כזה שכל מנהל מחוז הציג את המוקדים הבעייתיים שלו ובשבוע שעבר ערכנו סיור – עם הנהלת המשרד, עם הנהלת מחוז המרכז - ולסיור היה שותף גם ראש עיריית טייבה.

שי אביטל: הגדרנו את המוקדים הבעייתיים ועכשיו מנהל המחוז מכין את אותה תוכנית.

שי אביטל: בקלנסואה נצטרך לחשוב מה עושים עם ההר הגדול הזה.

שי אביטל: יש שם בעיות לא פשוטות.

שי אביטל: הם עכשיו מכינים את התוכנית על המוקד הזה והם צריכים להציג לי אותה תוך שבועיים-שלושה.

שי אביטל: לאחר מכן, בהתאם למשימה הזאת, נצטרך להסתכל איך מכניסים שם אכיפה באופן קבוע על זריקת הפסולת בכלל, איך אנחנו יוצרים תשתיות קצה ומחייבים את האנשים לתשתיות קצה, ונצטרך לראות איך מסייעים להם אחר כך בהמשך ההחזקה.

שי אביטל: ואדי ערה.

שי אביטל: המקום שאני ערכתי בו את האזור, הוא בעיקר האזור מעל כפר טרה.

שי אביטל: אותה צורה.

שי אביטל: שם יש לנו מקום נוסף שהוא על הגבול בין ברטה המזרחית לברטה המערבית.

שי אביטל: גם שם היינו בסיור וגם שם מנהלי המחוזות צריכים להציג לו תוכנית.

שי אביטל: כל מקום כזה, אנחנו מתחילים באישור במשרד, אחר כך אישור בשטח ואחר כך אישור הקצה.

גדעון עזרא: אני יכול לשלוח אתכם לגבעת שמואל ולפתח-תקווה, שם הצטברה כמות אדירה של פסולת.

גדעון עזרא: שי מדבר על מקומות שאין סיכוי שהרשות המקומית תגיע לזה.

גדעון עזרא: אני לא אומר שאנחנו מצפים מהרשות המקומית לעשות זאת.

גדעון עזרא: מי שמכיר את אזור ראש העין, פשוט לא יאומן.

גדעון עזרא: בחצר האחורית של מדינת ישראל מזבלה אחת גדולה וכל פעם אתה נדהם מחדש.

גדעון עזרא: האתרים שהם האתרים היפים ביותר שיכולים להיות, מזוהמים בצורה בלתי רגילה.

גדעון עזרא: צריך להבין שגם כאשר מדובר בפסולת בניין יש שם חומרים שמחלחלים למי התהום.

גדעון עזרא: פסולת בניין זה לא רק אבנים ועפר אלא מדברים במפורש אל נזק בלתי רגיל למים שאין לנו במדינת ישראל.

שי אביטל: גם באזור גבעת שמואל ופתח-תקווה, היינו שם בשבוע שעבר, יש שם יחידה סביבתית חזקה וזה הולך לכיוון.

שי אביטל: אנחנו משתדלים לעזור לאותם האנשים שם יש השלכה ברמה הלאומית מצד אחד ושיש שם אוכלוסיות שזקוקות לסיוע יותר קרוב שלנו.

שי אביטל: אנחנו מאמינים שהשנה נצליח בזה.

שי אביטל: לזה נצטרך תוספת של 100 מיליון שקלים.

גדעון עזרא: אישרו לנו בהתחלה תקציב של 151 מיליון.

גדעון עזרא: בהתערבותו של ראש-הממשלה ושל שר האוצר, הגדילו את התקציב ל-262 או 263 מיליון שקלים.

גדעון עזרא: זה עדיין לא מספק ולכן בכל סעיף וסעיף אנחנו אומרים את מה שהיינו רוצים לקבל.

שי אביטל: היעד הבא, נושא של תחנות הדלק.

שי אביטל: השר עוסק בזה באופן אישי וצמוד.

שי אביטל: היינו בשבוע שעבר בביקור במחוז תל-אביב.

שי אביטל: באחת מתחנות הדלק יש מדיד שנכנס לאדמה, מוציא דלק, 4 מטר צינור של דלק מעל מי התהום.

שי אביטל: זה נושא מאוד מאוד מרכזי של זיהום הקרקעות וזיהום תחנות הדלק.

שי אביטל: אנחנו עומדים להיכנס לנושא הזה.

שי אביטל: אם תרצו פירוט, יש כאן אנשים שיוכלו לתת לכם את הפירוט בתחום הזה.

יעקב ליצמן: עשיתם בדיקה גם בכל תחנות הדלק הפיראטיות?

יעקב ליצמן: מעבר לשוק השחור, מדובר גם בזיהום אדיר.

גדעון עזרא: אני מוכרח לומר שיש לנו דבר חם בתנור.

גדעון עזרא: נפגשנו עם כל חברות הדלק והן מוכנות – ואני אומר לכם שזאת פעם ראשונה – לקחת אגורה מכל ליטר סולר וליטר בנזין שהן מוכרות, בלי השתתפות הממשלה.

אמנון כהן: לקחת מהאזרחים?

גדעון עזרא: לא.

גדעון עזרא: מדובר בסדר גודל של 15 מיליון שקלים בשנה והם יבואו אלינו למשרד ויעשו אתנו תוכנית לגבי התחנות המזהמות כאשר הם ילכו לפי התוכנית עליה נסכם אתם.

גדעון עזרא: הבעיה היא שהם מבינים שאנחנו לא יכולים להבטיח להם שאנחנו לא נעשה אכיפה בינתיים, אבל אנחנו בהחלט נתחשב בעובדה שאם הם עושים את המלאכה הזאת, שלא אמצא להם איזושהי תחנה שלא נופלת בתוכנית.

גדעון עזרא: זאת בערך המסגרת ואז כל חברות הדלק יסכימו לכך.

גדעון עזרא: חברת פז כבר הסכימה.

גדעון עזרא: אנחנו ניכנס לנושא הזה ואני חושב שזה עידן חדש.

שי אביטל: הנושא הבא הוא נושא אופטימי – שיקום הנחלים.

שי אביטל: קיבלנו מהמשרד של שמעון פרס תוספת תקציב ואנחנו נדרשים בשנת 2007 לשיקום הנחלים עם דגש על נחלי הצפון ואזור עזה, כאשר בכל שיקום נחלים יש שלושה שלבים: שלב התכנון והשלב הסטטוטורי, שלב העבודה ושלב האחזקה.

שי אביטל: כשמקציבים את התקציב לתהליך הזה, אתה חייב לתכנן גם את שלב האחזקה בהמשך שהוא לא פחות חשוב משלב הביצוע.

שי אביטל: יש לנו תוכנית שנציג אותה היום במשרד של שמעון פרס ונראה איך אנחנו הולכים מהנחלים בצפון הכינרת, כולל חלק מהאגם עצמו, דרום הירדן, מה שנקרא הירדן שיוצא מהכינרת, והגליל המערבי והגליל המרכזי.

שי אביטל: בכל שיקום הנחלים אנחנו רואים לא רק את הנושא של הטבע אלא יש גם כוונה למשוך את האנשים לתיירות פנים.

שי אביטל: היה לנו דיון האם להוציא את הבוצה מתוך הקישון, לזה צריך סדר גודל של 50 מיליון דולר וזה נכון לאתמול בערב.

שי אביטל: זה לא נמצא בכלל בתוכנית.

שי אביטל: זאת אומרת, זה לא קיים אצלנו בכלל בהצעת התקציב.

יעקב ליצמן: עיריית חיפה לא מעוניינת?

גדעון עזרא: הם מעוניינים, אבל אין לנו כסף.

גדעון עזרא: זה צריך להיות פרויקט לאומי.

יעקב ליצמן: אודי, כמה אתה מוכן לתת?

אודי בן-דרור: אני שומע את זה היום פעם ראשונה.

אודי בן-דרור: אני בטח לא יודע להגיב על זה עכשיו.

יעקב ליצמן: אם אתה רוצה, אני אזמין את השר ואת המנכ"ל לשבוע הבא עוד פעם ואתה תאמר לי כמה אתה נותן.

יעקב ליצמן: נראה גם כמה עיריית חיפה נותנת.

אודי בן-דרור: אם המשרד ירצה מתוך תוספות תקציב עתידיות שאמורות להינתן לו לקחת את כל הכסף לשם, זה שיקול שלו.

יעקב ליצמן: כמה תוספת הוא אמור לקבל?

אודי בן-דרור: יש שלושים מיליון שקלים תוספת תקציב שניתנה בתקציב לשנת 2006, ואת זה גם רואים בחוברת הכחולה.

יעקב ליצמן: כמה אתה מוסיף לוועדת הכספים עבור הקישון?

אודי בן-דרור: כמו שאתה יודע, אני בטח לא יודע לפני שהטבלה הזאת מלאה.

אודי בן-דרור: ראשית, אני לא יודע.

אודי בן-דרור: שנית, לא אני זה שאחליט על כך.

יעקב ליצמן: אתה צודק.

יעקב ליצמן: אני לא מבקש תשובה כרגע.

יעקב ליצמן: אני אזמין את השר ואת המנכ"ל אליי ביום שלישי הבא.

יעקב ליצמן: אנחנו ניקח פרויקט אחד באיכות הסביבה, את הקישון.

גדעון עזרא: זה לא הולך.

גדעון עזרא: אני אומר לך שנושא זיהום האוויר הוא נושא שיותר מטריד אותנו.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני מאוד מעריך את המעשיות שלך.

דב חנין: השר צודק.

דב חנין: הקישון מאוד כואב לכולנו, אבל יש עניינים שפוגעים בבריאות הציבור היום ואנשים חולים או אפילו מתים מחר.

דב חנין: לכן זיהום האוויר הוא קריטי.

יעקב ליצמן: בעקבות בדיקה שערכתי פעם, מזמן, בין המקומות הכי מזוהמים – כיכר השבת בירושלים.

גדעון עזרא: זה בגלל ששורפים זבל.

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: בדקתי את הנושא וזה בגלל האוטובוסים הרבים שעוברים בכיכר.

גדעון עזרא: היום יש דלקים שכמעט לא מזהמים.

גדעון עזרא: כלי התחבורה שהוא הכי מזהם הוא המטוס כי כבר ארבעים שנה לא שינו במטוסים שום דבר.

שי אביטל: אחרי זיהום אוויר, יש לנו כמה מוקדי פעילות וזה רמת חובב, שמרכז את הנושא יוסי ענבר, נושא הקישון עליו דיברנו, קיימנו גם דיון ציבורי לגבי הקישון.

שי אביטל: אני רוצה לגעת בנושא החינוך שבעיניי זה חשוב מאוד.

שי אביטל: אנחנו בתהליך הכנות אצלי במשרד – עוד לא התחלנו בזה במשרד החינוך – ונצטרך כאן עוד תקציב.

שי אביטל: אני רוצה שבכיתות הקריטיות, שלהערכתנו אלה כיתות ג'-ז', בית הספר העממי, יחנכו את הילדים לטבע ולסביבה, שזה כולל אנשים מקצועיים שיהיו בבתי הספר, ילמדו את זה, יוציאו את הילדים החוצה לסיורים.

שי אביטל: כל אחד מאתנו זוכר את המורה שלימד אותנו את הטבע האמיתי.

שי אביטל: אנשי קרן קרב היו אצלי השבוע במשרד ואנחנו רוצים במשותף אתם ללכת לשני דברים: תגבור בתי הספר הירוקים ולנסות להטמיע תוספת של שיעורים של טבע וסביבה בכל בתי הספר היסודיים בארץ.

שי אביטל: עוד לא העברנו את זה למשרד החינוך.

שי אביטל: זה ידרוש יותר כסף.

יעקב ליצמן: צריך לשלב את זה בלימודי אזרחות.

גדעון עזרא: בנושא החינוך שני דברים חסרים בצורה משמעותית: 1.

גדעון עזרא: בסמינרים למורים תהיה תוכנית לימודים למורים העתידיים בנושא איכות הסביבה.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: ועדת החינוך של הכנסת החליטה על כך שתהיה תוכנית לימודים מסודרת, כולל מבחנים, לגבי הנושאים הללו.

גדעון עזרא: כל זמן שזה לא יהיה, זה לא יתקדם.

שי אביטל: הנושא האחרון הוא האכיפה.

יעקב ליצמן: מה התקציב לאכיפה?

שי אביטל: 250 אלף שקלים לשנה.

שי אביטל: יש לנו רק 27 פקחים בכל הארץ.

יעקב ליצמן: זה חשוב להוסיף.

שי אביטל: נכון.

שי אביטל: כדי לפשט את התהליכים אנחנו בקשר עם רשות שמורות הטבע כדי להגדיל שם בין 10 ל-15 פקחים שיעבדו נקודתית מול המשימות שלנו.

שי אביטל: הייתה לנו השבוע פגישה עם השר לביטחון פנים ומנכ"ל משרדו כדי לבחון הקמת יחידה ייעודית כי יש משמעות למדים הכחולים.

שי אביטל: מדובר במשהו כמו 25 עד 30 אנשים.

שי אביטל: לזה האוצר כבר נתן את הסכמתו לתקצב כדי להגביר את האכיפה.

שי אביטל: כשיהיו קבוצות כאלה, יהיו מסוגלים לגשת לכל המקומות בו יש פסולת בניין.

שי אביטל: כל הדברים היפים שהראינו עד עכשיו לא יהיו אם לא יהיו לנו פקחים.

דב חנין: תודה על הסקירה שלכם והערכה לעבודת המשרד.

דב חנין: לפעמים אנחנו גם מתווכחים בכמה נושאים אבל אני יודע שאתם מאוד מסורים לנושא.

דב חנין: אני אומר את הדברים מתוך הערכה וזה המקום לומר אותם.

דב חנין: אני חושב שאתם עוסקים במשימה מאוד חשובה ועושים אותה בתנאים מאוד קשים עם צוות קטן, אמנם מקצועי וטוב, אבל לא תמיד מספיק לכל המשימות.

דב חנין: אני רוצה להעיר כמה הערות.

דב חנין: נושא שקצת מטריד אותי ואני ארצה לשמוע את התייחסות

דב חנין: כם הוא הנושא של תת-הביצוע התקציבי.

דב חנין: אני מתכוון לדבר על צורך בתקציבים נוספים למשרד.

דב חנין: אני אומר, כהחלטה עקרונית שלך אדוני השר ואדוני המנכ"ל, אתם צריכים להוביל מדיניות.

דב חנין: אני מכיר את הבעייתיות של התהליך, במיוחד כאשר התקציב מאושר באיחור.

דב חנין: כאן מדובר בהתמקחות עם האוצר, באישורים וכדומה.

דב חנין: בכל-זאת כמדיניות של המשרד, אני חושב שזו צריכה להיות המדיניות, לא להגיע לתת-ביצוע.

דב חנין: יש כסף – מוציאים אותו, ואם יש צורך להעביר מסעיפים לסעיפים בתוך התקציב של המשרד, אדוני היושב-ראש בוודאי יהיה גמיש בעניין הזה.

יעקב ליצמן: מי שרוצה, ואני אפילו מחייב את זה, כי אני חושב שמלכתחילה זה צריך להיות ככה.

יעקב ליצמן: השאלה היא יותר באגף התקציבים ובחשבות כי הם צריכים להסכים לכך.

יעקב ליצמן: מה שהם מנסים לעשות השנה זה לא לאפשר את זה כי הם רוצים את הכסף הזה לביטחון.

יעקב ליצמן: פעם אחת הם עשו זאת ואני מאוד חושש שלקראת סוף השנה – אמנם שלא נאמר לי דבר כזה – הם ינסו לעשות זאת שוב.

דב חנין: אתה לגמרי צודק בהערכה שלך.

דב חנין: אני רואה את הדברים בדיוק כמוך.

דב חנין: הערה שנייה לגבי התקציב המוצע.

דב חנין: ישנם כמה סעיפים שמקוצצים מבחינת התקציב שלהם ואני חושב שזה חבל ואני חושב שהוועדה הזו צריכה להתייצב לימין המשרד שאני בטוח שלא מעוניין בקיצוצים האלה.

דב חנין: לדוגמה, תקציב האגף לחומרים מסוכנים.

דב חנין: בישראל אנחנו נמצאים במצב שבו יש איומים של חומרים מסוכנים, גם מכיוון שיש לנו חומרים מסוכנים וגם מכיוון שאנחנו במצב בו אין שלום, יש סיכונים, יש סכנות ויש בעיות.

דב חנין: אנחנו צריכים יותר כסף להתמודד עם חומרים מסוכנים היום מאשר בעבר, ולא פחות כסף.

דב חנין: מערך ניתור האוויר הארצי.

דב חנין: אתם הדגשתם את נושא זיהום האוויר כנושא מרכזי בסדר העדיפות של המשרד, ובצדק.

דב חנין: צריך לחזק את מערך ניתור האוויר הארצי ולא לקצץ בתקציבו.

דב חנין: יחידת הפיקוח על איכות הסביבה, גם כאן התקציב מקוצץ וחבל כי זה לא צריך להיות כך.

דב חנין: אני תומך בכל הצעות המשרד לתוספות תקציביות.

דב חנין: אני חושב שהמשרד הזה הוא משרד מאוד צנוע בקשותיו לתוספות תקציב, ואני אומר לך שאנחנו לא מדברים כאן על מותרות אלא אנחנו מדברים על הדברים הבסיסיים להגנת בריאות של האנשים, להגנת הסביבה, להגנת איכות החיים המינימאלית.

דב חנין: אני רוצה להתייחס לנושא האכיפה.

דב חנין: מאוד מדאיג אותי – ואני אשמח לשמוע את התייחסות

דב חנין: כם – הטענה שמגיעה אליי על אי גבייה בפועל של קנסות שנפסקים על-ידי בתי-המשפט.

דב חנין: יש לי טענות כלפי בתי-המשפט כי אני חושב שהם לא פוסקים מספיק, אבל גם קנסות שנפסקים בפועל, בגלל כל מיני בעיות, לא נגבים.

דב חנין: אני חושב שזה מסר קטלני מבחינת המסר לציבור ובכלל לכל המערכות בישראל.

דב חנין: אדוני השר, נצטרך את תמיכתו של המשרד בהצעת חוק רוחבית שקיבלנו בכנסת בקריאה טרומית, חוק המזהם משלם.

דב חנין: אני יודע שבהמשך הדרך יהיו ויכוחים.

דב חנין: משרד המשפטים, יש לו תפיסות הרבה יותר צנועות מאשר לנו יש בכנסת על מה צריכים להיות הקנסות הסביבתיים.

דב חנין: אני חושב שהמושגים שלהם הם לא נכונים, הם לא מתאימים לחשיבה המשפטית המודרנית, ולא רק לחשיבה הסביבתית המודרנית, אבל אנחנו נצטרך בנושא הזה תמיכה חד-משמעית של המשרד בכל הוויכוחים שיהיו כדי שהחוק הזה באמת יגיע גם ליישום בפועל.

דב חנין: אני בעד שתקבלו יותר תקנים לאנשי אכיפה, אבל אני חושב שנושא האכיפה באופן מסורתי הוא צוואר בקבוק ואני מציע לך אדוני השר לשקול לתמוך ברעיונות של מנגנונים של אכיפה אזרחית.

דב חנין: בואו ניצור אינטרסים כלכליים לאנשים ליזום, לקדם ולנהל תביעות סביבתיות כדי שגם הם יוכלו לעזור במלאכה הזאת.

דב חנין: זאת אומרת, אם לאנשים פרטיים ולגורמים פרטיים יהיו אינטרסים מובנים ואנחנו נשכלל את המערכת הזאת באופן שיאפשר אינטרסים כאלה, אנחנו לדעתי נוכל לסייע גם לפעילות של המשרד.

דב חנין: הערה אחרונה שם היא מתחלקת לכמה נושאי משנה קטנים.

דב חנין: למשרד הזה יש תפקיד רוחבי.

דב חנין: מעבר לתפקיד שלכם בכל הנושאים שדיברתם עליהם, יש למשרד הזה אחריות ותפקיד רוחבי.

דב חנין: אנחנו במאה ה-21 מדברים על הסביבה לא כמשהו שנמצא בשולי המציאות.

דב חנין: זה החיים שלנו, זו הבריאות שלנו, זה עצם הקיום שלנו על פני האדמה.

דב חנין: לכן בעולם כולו מתרחש שינוי של חשיבה מערכתית.

דב חנין: אנחנו קוראים לזה מעבר לחשיבה של קיימות או פיתוח מקיים.

דב חנין: ישנה החלטה מאוד חשובה בנושא הזה שהמשרדים – ואני אומר את זה בצער – מתקשים מאוד ביישומה.

דב חנין: המשרד שלכם לקח פה הובלה, אבל בלי דחיפה מתמדת, לא יזוז שום דבר.

דב חנין: בהקשר הזה אני רוצה להתייחס לשני היבטים קונקרטיים: נושא התעשייה.

דב חנין: גם אתמול היה לנו דיון על רמת חובב, יש את הוועדה שאני מאוד מברך על הקמתה בעניין מפרץ חיפה.

דב חנין: המבחן יהיה בתוצאות.

דב חנין: אנחנו נמשיך לעקוב כמובן אחרי התהליכים, בוודאי יהיו לנו הערות והצעות, אבל אני מאוד מברך על עצם הרצון לקדם את הדברים ולקדם אותם בתנופה.

דב חנין: נושא התחבורה הוא נושא קריטי לעניין של זיהום אוויר.

דב חנין: אני רוצה לומר לכם שמתוך שיחות שקיימתי גם עם משרד התחבורה, גם עם משרד התשתיות, בנושא דלק ותפיסות שלהם לעניין דלק, וגם עם משרד האוצר שתמיד משחק את התפקיד של האיש הרע, בנושא הזה אני רוצה לומר מילה טובה למשרד האוצר – גם לעניין הליסינג שמיד אומר עליו משפט, גם לעניין המדע בירוק שהמשנה למנכ"ל רשות המיסים מוביל.

דב חנין: נושא מאוד חשוב שצריך לקדם אותו.

גדעון עזרא: נושא של מכוניות ישנות, מודל מלפני שנת 1986, שהן מכוניות מזהמות וכאן אנחנו צריכים תקציב מהאוצר על-מנת להוריד אותן מהכביש.

גדעון עזרא: לנו אין את הכסף לזה.

דב חנין: אני חושב שזה דבר מינימלי.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני מניח שלשולחן הזה – אולי לשולחנה של ועדת הכלכלה, ואולי לשתי הוועדות - תגיע ההצעה של הרפורמה בנושא הליסינג, שווי הרכב.

יעקב ליצמן: זה יגיע לכאן.

דב חנין: אני חושב שזו רפורמה חשובה, אבל אני פניתי אליך אדוני השר, וגם אל שר האוצר, וביקשתי שתשלבו בסיפור הזה את המדד הירוק.

דב חנין: אל תבנו מהלך מקביל של מצד אחד מדד ירוק לכמה שנים ומצד שני רפורמת ליסינג לכמה שנים שאין ביניהם דיבור.

יעקב ליצמן: אני מבטיח לך שנקיים דיון רציני בנושא הזה.

יעקב ליצמן: גם אתה יודע ומבין לאיזה בלגן אנחנו נכנסים בזה.

דב חנין: זה יכול להיות פתרון לבלגן.

יעקב ליצמן: אני רוצה להצביע על שתי העברות תקציביות של המשרד להגנת הסביבה.

יעקב ליצמן: פנייה מספר 548, 534, 549

אודי בן-דרור: יש כאן פנייה שיש בה שני דברים עיקריים.

אודי בן-דרור: האחד הוא העברות פנימיות, אבל השני הוא יותר משמעותי וזו תוספת של הרשאה להתחייב בסך של 30 מיליון שקלים לצורך פרויקטים של שיקום נחלים.

יעקב ליצמן: מה זו התוספת של 11 מיליון שקלים?

גלית פלצור: יש כאן תוספת למניעת זיהום מים לצער בעלי חיים, לעניין הפקרת חתולים וכלבים.

גלית פלצור: תוספת של 3 מיליון שקלים.

גלית פלצור: היתר אלה הם שינויים פנימיים והעברה מסעיף לסעיף.

אמנון כהן: מורידים מהשקעות שונות.

אמנון כהן: מה זה השקעות שונות?

גלית פלצור: אלה לא השקעות.

גלית פלצור: מעבירים היכן שיש עודף להיכן שיש גירעון.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: פנייה מספר 548, 534, 549 – אושרה עמוד 33, פנייה מספר 579

גלית פלצור: העברה מהרזרבה לשכר בעקבות שינויים בדרגות של העובדים.

גלית פלצור: כיסוי גירעון בשכר.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: פנייה מספר 579 – אושרה אדוני השר, אני רוצה להבהיר לך שההעברות התקציביות שלך עברו בעזרת האופוזיציה ולא הקואליציה.

אמנון כהן: אדוני השר, מטריד אותי הנושא של פסולת הבניין.

אמנון כהן: שמעתי כאן שאתם מכינים כמה מקומות שאפשר יהיה להעביר לשם את הפסולת.

אמנון כהן: אני חושב שאין מספיק מקומות שם אפשר להשליך את הפסולת, והדבר השני הוא שאין מספיק פיקוח.

אמנון כהן: לכן כל משאית שרואה שאפשר להשליך את הפסולת במקום כזה או אחר, משליכה ובורחת, וכך מצטברות ערימות פסולת.

אמנון כהן: זה מראה על אי-פיקוח, והנושא של הפיקוח מאוד מטריד אותי במדינת ישראל כי בכל נושא שאתה נוגע, אין פיקוח.

אמנון כהן: מאחר שאין פיקוח, אנחנו כחברי הכנסת נאלצים לחוקק חוקים, אבל את כל זה אפשר למנוע כאשר יש אכיפה מתאימה ומערכתית.

אמנון כהן: אנחנו מכירים את המשטרה הירוקה שפועלת בשטח החקלאות שפועלת לבדה ואתם פועלים לבדכם, כך שלדעתי צריך לאחד את הסמכויות כי כאשר יש פקח בנושא החקלאות, הוא יכול להיות גם פקח בנושא הגנת הסביבה.

אמנון כהן: נושא השני הוא נושא הענישה.

אמנון כהן: ניהלתי מספר דיונים בוועדת הכלכלה ושמעתי כמה זמן אורך תהליך משפטי, ואנחנו יודעים שמדובר בשנתיים-שלוש כאשר לאחר מכן העונש שמקבל העבריין עומד על 2,000 שקלים.

אמנון כהן: הנושא של הענישה צריך לבוא לידי ביטוי.

אמנון כהן: יכול להיות שצריך להזכיר לבתי-המשפט מה היכולות שלהם, להזכיר להם את עונשי המקסימום והמינימום, או לומר את הדברים בחקיקה, להגדיל את הקנסות כך שלא ישתלם לאדם או למפעל או למשאית שרוצה להשליך את הפסולת.

אמנון כהן: אי הכדאיות הכלכלית צריכה לשחק את המשחק כאן.

אמנון כהן: לא ראיתי את כל הנושא של המחזור.

אמנון כהן: האם המשרד נותן את הדעת על כך?

אמנון כהן: ערכנו סיור בנושא חוק הפיקדון כי רצינו לבדוק את כל הנושא ובכלל את כל נושא המחזור.

אמנון כהן: ראינו שיש מדינות בסקנדינביה, שם בנו את זה כל כך יפה וכלכלי, כך שהמפעלים לוקחים על עצמם את המחזור כי הם מפיקים את המחזור לעצמם.

אמנון כהן: לכן צריך לבדוק את המודלים האלה מבחינה כלכלית.

אמנון כהן: צריך לעשות מה שמתאים לנו, ואני לא אומר שאנחנו צריכים להידמות לארצות השונות, וכאן המשרד צריך להוביל מהלך בנושא המחזור ובנושא ההטמנה.

אמנון כהן: אנחנו צריכים להגיע למצב שבו מטמינים כמה שפחות, וגם כאן צריכה להיות הראייה הכלכלית.

אמנון כהן: מי שרוצה להטמין, זה כל כך יקר שכדאי יהיה לו למחזר, אבל כאן צריך לתת לו את הכלים ואת מקומות המחזור.

אמנון כהן: אם אתה לא נותן לו כלים, אתה לא יכול להעניש אותו.

אמנון כהן: כאן צריכה להיעשות עבודה מסודרת ויש לך במשרד אנשי מקצוע מעולים שיכולים לעשות את העבודה, לבנות מנגנון מחזור כלכלי ואז להטיל היטל יותר גבוה בנושא ההטמנה, וכאשר זה לא יהיה כדאי, ילכו למחזור.

אמנון כהן: את זה לא ראיתי אדוני השר, ואולי אתה מתעתד לעשות זאת ב-2008 כי בתקציב 2007 לא ראיתי שזה בא לידי ביטוי.

אמנון כהן: אני רוצה להתייחס לדבריו של חבר הכנסת דב חנין.

אמנון כהן: בוועדת הכלכלה קיימתי מספר דיונים על המפעל המזהם, הוא זה שצריך לשלם.

אמנון כהן: קידמתי הצעת חוק שעברה בשלוש קריאות ובה מפעלים שמקבלים תמיכה מהממשלה והם מזהמים, למשרד התעשייה תהיה סמכות לקחת ממנו את התמיכה שקיבל.

אמנון כהן: אני לא רוצה לקחת כסף מאף אחד, אבל אני רוצה שלא יזהם.

אמנון כהן: אני רוצה שמראש יבנו את המפעל בסטנדרטים הראויים לשנים אלו, כך שלא יזהמו.

אמנון כהן: בנושא זיהום האוויר.

אמנון כהן: בנושא הזה קידמתי את הורדת המיסוי על רכבים מיוחדים.

אמנון כהן: עד היום זה עדיין יקר.

אמנון כהן: יש נושא של שימוש בגז, כאשר רכבים יכולים לנסוע עם גז אבל יש אי-ודאות כי יכול להיות שמחיר הגז יעלה מאחר שהרבה רכבים ישתמשו בגז.

אמנון כהן: אדוני צריך לעשות עבודה עם משרד התחבורה להגביל למספר שנים את העלאת מחיר הגז.

אלחנן גלזר: אני כמובן שותף לברכות לשר, למנכ"ל ולצוות המשרד.

אלחנן גלזר: אני רוצה להעלות נושא אחד והוא בתחום הזיהום התעשייתי את הקרקע והמים והזיהום של מפעל התעשייה הצבאית ברמת השרון וכאן אני שואל איך עומדים לפתור את הבעיה הזאת.

אלחנן גלזר: המפעל הזה מסכן כמיליון איש בגוש דן.

אלחנן גלזר: למען הגילוי הנאות אני חייב לומר שאני עבדתי בתעשייה הצבאית ואני זיהמתי את הקרקע הזאת.

אודי בן-דרור: יש נושא שמטופל בוועדת הפנים בימים האלה וזה נושא היטל ההטמנה.

אודי בן-דרור: אם הוא יעבור ואם הכספים שם יועברו לייעודים של שיפור איכות הסביבה ולא לייעודים של רשויות מקומיות, הכספים האלה שיוחזרו לתחום הזה של הטמנה, פסולת למחזור, יכולים לעשות מהפיכה גדולה מאוד כי מדובר בהיקפים גדולים של תקציב.

אודי בן-דרור: זה יודע לתת פתרון להרבה נושאים כאלה של פסולת בניין ושל הטמנה.

יעקב ליצמן: אני מודה לשר ולמנכ"ל.

יעקב ליצמן: אני לא יודע כמה כסף נצליח להשיג או לא, אבל בדבר אחד אני כן רוצה להתמקד וזה הוספת פקחים.

יעקב ליצמן: אני חושב שזה חשוב.

יעקב ליצמן: 27 פקחים לאיכות הסביבה, אלה הבלים.

יעקב ליצמן: אני חושב שצריך להוסיף פקחים והרבה.

יעקב ליצמן: אני לא רוצה לנקוב בסכומים, אבל אני אבקש ממנהל הוועדה שיזכיר לי בעת הדיון לדון בנושא הזה.

יעקב ליצמן: דברי השר בנושא חוק פיקדון הבקבוקים נרשמו בפרוטוקול.

יעקב ליצמן: אתה אומר שלא יהיה חוק עד אחרי שתאפשרו לציבור לקבל את דמי הפיקדון על הבקבוקים.

גדעון עזרא: החוק יחוקק אבל הוא לא יחול אלא מהתאריך שיהיה נוח לציבור.

יעקב ליצמן: אני לא רואה את האפשרות.

יעקב ליצמן: אם לא תעשו את זה, לדעתי זה מס על בקבוקים גדולים, דבר שפוגע במשפחות גדולות.

יעקב ליצמן: אני חושב שחשוב מאוד שהמשרד להגנת הסביבה יפרסם כל חצי שנה דוח, פירוט בעיתונות על המקומות הכי מזוהמים.

יעקב ליצמן: אני חושב שהציבור צריך לדעת כדי שלא ילך לשם וכדי שיהיה לחץ ציבורי על המקום להסדיר אותו.

יעקב ליצמן: אני יודע שבכיכר השבת בירושלים, זה בין המקומות הכי מזוהמים בארץ וכאן צריך לפעול בעירייה.

יעקב ליצמן: אני רוצה לדעת שאנשים ידעו את הדבר הזה.

יעקב ליצמן: על האנטנות לא דיברנו ואני לא יודע אם זה שייך למשרדך או לא.

קריאה: שייך.

יעקב ליצמן: קראתי שמישהי רוצה לשים אנטנות על בתי-ספר.

יעקב ליצמן: אצלנו הילדים נמצאים 12 שעות ביום בבית הספר.

יעקב ליצמן: אני יודע שקרינה לא בריאה ואת זה לימדו אותי מששת ימי בראשית.

יעקב ליצמן: אם אני במקומך, אדוני השר, הייתי מציע עוד חוק אחד שהנחתי פעם על שולחן הכנסת.

יעקב ליצמן: אני חושב שכל מי שרוצה לשים אנטנה על הבניין שלו או על בניין ציבורי, צריך להביא את זה לאישור העירייה, וזה לא קיים.

יעקב ליצמן: צריך להוציא קודם לכן רישיון.

יעקב ליצמן: אז היה מתחיל דיון בעירייה, או שיאשרו לו או שלא יאשרו לו.

יעקב ליצמן: אם רוצים לשלם כסף למישהו שישים אנטנה בביתו, שאותו אדם ישלם ארנונה יותר גבוהה בגלל זה ואז נראה אם זה כדאי לו.

יעקב ליצמן: חיריה.

יעקב ליצמן: אני לא יודע מה המצב שם.

גדעון עזרא: באלה הימים הוקם הדירקטוריון של פארק אילון שיתכנס בימים הקרובים, תלוי ברשם החברות הממשלתיות, ויצא לדרך הפארק הגדול, פי שתיים יותר גדול מהסנטרל פארק בניו-יורק.

יעקב ליצמן: אמרנו שצריכה להיעשות בדיקה לגבי תחבורה ציבורית, לגבי האוטובוסים.

אבישי ברוורמן: אני חושב שנושא איכות הסביבה שהוזנח, הציבור הישראלי מתחיל להבין יותר ויותר שבנוסף לעוני ולאי-השוויון, הוא חשוב.

אבישי ברוורמן: ההזנחה לגבי ארץ ישראל שהייתה בזמנו של מארק טווין שהגיע לכאן המדינה הפחות צפופה בעולם, הופכת להיות בעיה.

אבישי ברוורמן: אני חושב שחייבים לחזק את המשרד להגנת הסביבה.

אבישי ברוורמן: אני חושב שהרצינות שלו והיוקרה שלו הולכת ומשתפרת.

אבישי ברוורמן: זכיתי לעבוד כמגשר ברמת חובב ואני מקווה שיסכימו עם ההמלצות שנגיש.

אבישי ברוורמן: אני מקווה שחברי שי אביטל ישתכנע שעמדתנו נכונה.

אבישי ברוורמן: בכל מקרה, זכיתי לעבוד עם אנשים נפלאים ואני רוצה לחזק אותם ואני מציע שנחזק אותם גם בתוספת תקציב מכובדת כדי שהשר לביטחון הפנים יהיה גם השר להגנת הסביבה.

גדעון עזרא: אני מודה על הרצינות של הוועדה ועל כוונותיה הטובות.

גדעון עזרא: יש לי תשובה לכל נושא ובמשרד אני אדבר עם כל חבר כנסת על כל אחד מהנושאים.

גדעון עזרא: אני קונה את מה שהצעת – תוך חצי שנה לפרסם מדד זיהום אוויר, מדד זיהום מים וכיוצא בזה.

יעקב ליצמן: אם הייתי יודע שליד הבית שלי יש זיהום אוויר, הייתי הופך עולמות.

יעקב ליצמן: זה הלחץ הכי גדול.

גדעון עזרא: אם זה כך, נדמה לי שצריך להוסיף 1 לפני ה-298.

יעקב ליצמן: אנשים חושבים שוועדת הכספים יכולה לשנות ולהביא עוד כסף, אבל זה לא כך.

יעקב ליצמן: אבל הוכח – ואני מתכוון גם הפעם לעשות זאת – שפה ושם נעשים דברים לא גדולים.

יעקב ליצמן: אני מתכוון לעשות פה ושם דברים שנוגעים לחלק מהדברים שהועלו כאן.

יעקב ליצמן: אני חושב שנושא הפקחים הוא נושא מאוד חשוב.

יעקב ליצמן: תודה רבה.