ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 218, 2006-12-05 11:50

יעקב ליצמן: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים בנושא תקציב משרד התיירות לשנת 2007.

יעקב ליצמן: אנחנו ממשיכים בדיונים על תקציבי משרדי הממשלה.

יעקב ליצמן: שקלתי, אדוני השר, להצביע על תקציב המשרד היום וכמו שאתה יודע קובי הבר לא רוצה שאני אצביע על התקציב של משרדך, וכך גם שר האוצר.

יעקב ליצמן: משרד התיירות כמשרד נראה לפי חוץ משרד קטן שאין לו הרבה תקציב.

יעקב ליצמן: כמה זה תקציב המשרד?

יצחק הרצוג: תלוי איך מסתכלים.

יצחק הרצוג: מבחינת

יצחק הרצוג: כם התקציב הוא כמעט 300 מיליון שקלים.

יעקב ליצמן: נכון, אבל ההשפעה על תקציב המדינה היא השפעה אדירה.

יעקב ליצמן: לצערי כל פעם שהתיירות עולה על המפה, מתרחשת מלחמה ופיגועים, ואז שוב צריך לעמול קשה כדי להחזיר את מה שהשיגו קודם.

יעקב ליצמן: המשרד עובד קשה ועושה עבודה טובה, מרובה והוא מצליח.

יעקב ליצמן: אני מברך על זה.

יעקב ליצמן: אני אתן לשר להציג את התקציב שלו ואם המנכ"ל ירצה להוסיף אחר כך, יוכל לעשות זאת.

יצחק הרצוג: בוקר טוב לכולכם, אני מאוד שמח להיות כאן בוועדת הכספים.

יצחק הרצוג: אכן משרד התיירות הוא מנוף של ענף שגם מכניס כסף למדינה, הרבה כסף, וגם מעסיק הרבה מאוד אזרחים.

יצחק הרצוג: היום כמעט למאה אלף משפחות מתפרנסות מהענף הזה בכל הארץ ובכל הרמות, במיוחד ברמות לא אקדמיות ולא כאלה שהם בעלי תעודה, וזה דבר מאוד חשוב כשלעצמו.

יצחק הרצוג: הענף מכניס למדינה כ-3 מיליארד דולרים.

יצחק הרצוג: אני רוצה להציג מספר אנשים שנמצאים אתנו.

יצחק הרצוג: מנכ"ל המשרד, נחום איצקוביץ, סמנכ"ל כלכלה, תכנון ותשתיות, שי וינר, הצוותים של המנכ"ל והצוותים שלי.

יצחק הרצוג: נמצאים אתנו נציגים מאוד נכבדים מהענף.

יצחק הרצוג: עמי הירשטיין שהוא סגן נשיא התאחדות בתי המלונות שהוא גם יושב-ראש רשת מלונות דן, רשת מאוד נכבדה ומאוד חשובה, טובה פינטו, מנכ"לית התאחדות המלונות, ומר עמי אתגר, מנכ"ל התאחדות מארגני התיירות הנכנסת, ארגון שהוא מאוד מאוד חשוב כי הוא חלק מגלגלי השיניים שמביאים לכאן את התיירים.

יצחק הרצוג: בגדול הענף נמצא במשבר בעקבות המלחמה והוא יוצא מהמשבר בצורה איטית אבל רצינית, וזה קורה במאמצים אדירים של כולנו, גם התעשייה וגם אנחנו משקיעים בהם להחזיר לכאן תיירים.

יצחק הרצוג: כל מיליון תיירים זה שני מיליארד דולר הכנסות למדינה, וכל מיליון תיירים זה ארבעים אלף מקומות עבודה.

יצחק הרצוג: אנחנו מיד נציג מספר נתונים סטטיסטיים ואז המנכ"ל יפרט את צורכי התקציב.

יצחק הרצוג: אני אומר שאנחנו מתמקדים בשלושה שווקים: 1.

יצחק הרצוג: השוק היהודי, שהוא שוק חשוב מאוד כי הוא שוק הבית שלנו כמדינת ישראל.

יצחק הרצוג: 2.

יצחק הרצוג: השוק הנוצרי על כל העדות השונות, צליינות, שהוא שוק חשוב ביותר שהולך ומתחזק.

יצחק הרצוג: 3.

יצחק הרצוג: השוק הכללי של אנשים שרוצים למצוא פה חוויה מצורות שונות ובאופנים שונים.

יצחק הרצוג: אנחנו במערכת יחסים תקינה עם משרד האוצר.

יצחק הרצוג: אמנם יש לנו ויכוחים.

יצחק הרצוג: יש לנו דרישות, יש לנו צרכים ונמצא כאן יעקב ברקאי שיוכל להתייחס לזה, אבל ההבנה היום באוצר יותר מאי פעם היא שהתיירות היא מנוף אדיר לצמיחת הכלכלה הישראלית.

יצחק הרצוג: אנחנו תיכף נציג את דרישות החזון שלנו כדי לצאת מהמשבר וכדי להבריא את הענף.

יצחק הרצוג: עשינו מספר תהליכים נוספים.

יצחק הרצוג: אימצנו עכשיו עקרונית דוח של חברה שהוזמן על-ידי הממשלה לפני שנה וחצי.

יצחק הרצוג: הדוח מתווה עיקרי מדיניות לשנים הקרובות, בעיקר צריך מדיניות שיווק רב-שנתית, מדיניות פיתוח תשתיות רב-שנתית.

יצחק הרצוג: מדיניותי נסמכת על שתי רגליים: שיווק, שיווק ושיווק כמה שיותר ארוך טווח ורציף, ופיתוח תשתיות, הווה אומר תשתיות פיזיות באתרים השונים, מלונות, אטרקציות ומלוניות.

יצחק הרצוג: בנוסף לכך כל מרכיבי המוצר – סיוע למדריכי טיולים, כל נושא השירות, כל נושא הכשרה מקצועית, כל הנושא של תכנון בכל הרמות עד המועצה הארצית ועוד כהנה וכהנה נושאים שהם משיקים אלינו, כמו הנגישות, כמו הנושא של איכות סביבה, כמו הנושא של המוצר בכללותו שם יש רכיבים כמו צפרות, תיירות נכים, כל מיני סוגים שהם ענפים ותתי-ענפים, וכמובן התיירות הכפרית.

יצחק הרצוג: נציג מספר שקפים על המקרו.

יצחק הרצוג: לפי ההערכה ציפינו לשנת שיא של 2.7 מיליון תיירים.

יצחק הרצוג: כל המנועים היו בפול ווליום אבל המלחמה הורידה אותנו בהתחלה לחמישים אחוזים תיירות נכנסת, אבל כבר צמצמנו פערים בחודש הקודם ל-12 אחוזים, אבל זה יכול כל הזמן להשתנות כי זה תלוי בעונה ובכמות ההזדמנות העתידיות, וכמובן בשקט הביטחוני.

יצחק הרצוג: בגדול, אתם רואים ששני מיליון תיירים זה שלושה מיליארד דולר הכנסות למדינה.

יצחק הרצוג: תסתכלו על תורכיה.

יצחק הרצוג: תורכיה, אחרי שפעת העופות, אחרי פיגועים, כך גם מצרים, מתחזקות.

יצחק הרצוג: וכך גם יוון שאנחנו רואים את המודעות בארץ.

יצחק הרצוג: מטרת המשרד.

יצחק הרצוג: אני מקווה שהשנה נסיים – למרות הצפי של 2.7 מיליון – בין 1.85 ל-2 מיליון.

יצחק הרצוג: המטרה שלנו ב-2007 לחתור ל-2.3 או אפילו יותר, אפילו 2.5.

יצחק הרצוג: אלה הערכות מאוד מאוד מינימליסטיות.

יצחק הרצוג: אנחנו צופים אפשרות להכפיל את כמות התיירים וזה אפשרי, ואני אומר מדוע.

יצחק הרצוג: היום התייר המודרני יודע שבכל העולם יש סיכונים, ובכל-זאת הסיכונים יכולים לקרות בניו-יורק, בלונדון, במדריד, בבאלי, בתורכיה, במצרים ובכל מקום, והוא מפנים את זה וחוזר לאתרים די מהר.

יצחק הרצוג: לשם כך אנחנו צריכים לשפוך כמה שיותר דלק למנועים, כמה שיותר לשווק, להוריד את תחושת חוסר הביטחון, של אזור עימות.

יצחק הרצוג: אנחנו יודעים לעשות את זה, עשו את זה במקומות אחרים בעולם, ולכן אנחנו רוצים להגדיל את התרומה לתל"ג כפי שמוצג פה בשקף.

יצחק הרצוג: שקף אחרון ברמת המקרו, לפני שנרד לרמת התקציב.

יצחק הרצוג: צפי לכניסת תיירים.

יצחק הרצוג: כפי שאתם רואים אנחנו חותרים לכך שתוך מספר שנים נכפיל בעצם את כמות התיירות הנכנסת ונעלה בצורה משמעותית את כמות המועסקים.

יצחק הרצוג: אלה מועסקים ישירים.

יצחק הרצוג: מסביב למועסקים ישירים עוד יש תתי-ענפים שאתם מכירים אותם: נהגי מוניות, מסעדות, כל מי שעוסק באספקה למלונות.

יצחק הרצוג: זו תעשייה מאוד מפותחת, מאוד מכובדת ויש לנו פה מוצר באמת מרהיב של ארץ נפלאה שהיא הארץ של שלושת הדתות הגדולות, המרכז העולמי של הבאהים ועוד שש מערכות אקולוגיות שונות.

יצחק הרצוג: לא צריך להכביר מלים.

יצחק הרצוג: הערה אחרונה לפני שהמנכ"ל יכנס לתקציב.

יצחק הרצוג: אנחנו החלטנו, במסגרת הסיכום גם עם משרד האוצר, לעבוד יותר על תוכניות רב-שנתיות כי אני רואה את עצמנו קצת כמו חברה כלכלית.

יצחק הרצוג: אני לא מכיר חברה שמשווקת מוצר, יכול להיות משחת שיניים ויכול להיות איזשהו צעצוע, שפתאום מפסיקה לשווק, שהיא באמצע תוכנית שיווק ופתאום בגלל שאין תקציב, היא מפסיקה למכור את המוצר.

יצחק הרצוג: זאת מכת מוות לכל עסק וצריך לראות אותנו קצת כגורם עסקי.

יצחק הרצוג: אם אנחנו לוקחים את עצמנו ברצינות, וזו ההמלצה של כל מדינה בעולם – למשל, מצרים, דקה אחרי הפיגועים באסואן שפכה 22 מיליון דולר בחודשיים ואתה רואה אותה בכל טלביזיה בעולם.

יצחק הרצוג: כנ"ל תורכיה, כנ"ל כל מדינה אחרת.

יצחק הרצוג: אנחנו צריכים שיווק רב-שנתי ופיתוח תוכניות רציף ורב-שנתי שבתוכו אנחנו כוללים עוד מלונות, עוד אטרקציות, עוד צימרים במתווה של עידוד השקעות הון.

יצחק הרצוג: בשלושת השבועות הקרובים אנחנו מקיימים הידברות.

יצחק הרצוג: קודם כל עבודת מטה שלא הייתה בעבר במשרד של תוכנית עבודה מלאה רב-שנתית של כל הענפים, עושים את זה עם הענף ועם התעשייה בשקיפות מלאה, כך שגם הם משלימים את התפוקות שלהם כי בלי השוק הפרטי כאן אין תוחלת והשוק הפרטי צריך להוציא את משאביו הוא לצורך העניין הזה, ואנחנו מקווים שתוכנית העבודה תושלם עד ה-22 בחודש, אז נוכל להוציא אותה ולעבוד על-פיה.

יצחק הרצוג: הערה אחרונה.

יצחק הרצוג: אנחנו משקיעים למשל בשוק הנוצרי.

יצחק הרצוג: השוק הנוצרי לכאורה אלה אנשים שיש להם מחויבות בעלת משקל יותר תיאולוגי או דתי.

יצחק הרצוג: אתה אומר לעצמך שהתמונה של אזור עימות לא חשובה להם.

יצחק הרצוג: ובכן, זה לגמרי לא נכון.

יצחק הרצוג: בלי להשקיע בעדויות של כאלה שביקשו ואמרו שזה בטוח כאן, זה נהדר כאן, זה שינה אותי, זה לא הולך.

יצחק הרצוג: אנחנו חייבים לפצח ולהוריד נוגדנים ונוגדנים אתה מוריד גם באמצעות הוזלת מחירים, פתיחת השמיים ועוד, וגם באמצעות הורדת החסם הפסיכולוגי שפה אנשים יורים אחד בשני ברחובות.

יצחק הרצוג: עשינו קבוצות מיקוד לנושא של מיתוג של ישראל ואנחנו עובדים על זה גם עם משרד החוץ.

יצחק הרצוג: ישראל לצערנו מצטיירת בהרבה מחוזות בעולם כמין מבצר מבודד מוקף תיל, דתי נורא, קנאי נורא, קרתני נורא.

יצחק הרצוג: תפקידנו לשנות את התדמית ולהראות את כל מגוון ויופי החברה הישראלית, האיכויות של מה שמוצג כאן, מדינה מודרנית, נורמאלית, יפהפייה עם מוצר אטרקטיבי לכל דכפין, וזו המטרה שלנו ואנחנו בטוחים שנוכל לעשות את זה כי אזורים עם איומים הרבה יותר גדולים משלנו שגשגו ופרחו גם הם.

נחום איצקוביץ: עשינו לא מזמן קמפיין עם אחד ממנועי החיפוש בעולם ויש לנו נתונים.

נחום איצקוביץ: הסתבר לנו שבעקבות קמפיין שהיה באנגליה, מספר הכניסות לאתר גדל באופן מאוד משמעותי.

נחום איצקוביץ: הכניסה של תיירים מאנגליה אלינו עלתה בחודשים האחרונים, מאז עלה הפרויקט הזה, וגם הכניסות לנקודות מכר – שזה גם דבר שאנחנו יודעים לעשות במערכת המחשוב הקודמת – עלו.

נחום איצקוביץ: זאת אומרת, אנחנו יודעים לבחור כל קמפיין שיווקי עם עבודה מקצועית נכונה ומה קורה בקצה שלו, עד רמת המכר.

נחום איצקוביץ: זה דורש הרבה כסף, הרבה מעבר לסכומים שמדינת ישראל שמה על מנת לייצר תדמית בעולם.

נחום איצקוביץ: כפי שאתם רואים, הצעת התקציב לשנת 2007 מדברת על קצת פחות מ-300 מיליון שקלים.

נחום איצקוביץ: הסעיף הכללי של המשרד הוא 166 מיליון, וסעיף פיתוח תיירות הוא 94 מיליון.

נחום איצקוביץ: בבסיס התקציב יש לנו 30 מיליון שקלים בלבד בנושא שיווק, כאשר אין חולק שהשיווק זה הדבר החשוב ביותר במערכת התקציבית שלנו.

יצחק הרצוג: בסיס התקציב בעניין הזה חייב להשתנות כי אם אין לך אופק של תפקוד, עם בסיס תקציב שאתה תלוי בגורמים חיצוניים, אתה לא יכול לתפקד.

נחום איצקוביץ: שימו לב מה קרה לתקציב המשרד משנת 2000 שזו הייתה שנת השיא שלנו.

נחום איצקוביץ: אנחנו רואים שבשנת 2000 התקציב היה 700 מיליון שקלים, לקראת שנת 2007 מדובר ב-290 מיליון שקלים.

נחום איצקוביץ: אף אחד מכם לא מניח שאפשר לעשות תיירות בהיקפים כאלה של שחיקה, של למעלה משישים אחוזים.

ראובן ריבלין: ה-708 היה גם לפיתוח?

נחום איצקוביץ: גם לפיתוח, גם למלונות וגם לשיווק.

נחום איצקוביץ: הוא כולל הכול מכל כל.

יצחק הרצוג: ספרד היא לא הדוגמה כי ספרד היא שיאנית העולם, 56 מיליון תיירים מבקרים בה.

יצחק הרצוג: קח למשל את שכנינו, ומיד נראה את זה.

יצחק הרצוג: מצרים הוציאה 22 מיליון דולר בחודשיים.

נחום איצקוביץ: בואו נראה מה קרה לבסיס מינהל השיווק שלנו משנת 2000 ועד היום.

נחום איצקוביץ: אנחנו הגענו מ-147 מיליון שקלים ל-30 מיליון שקלים.

נחום איצקוביץ: 30 מיליון שקלים בבסיס.

נחום איצקוביץ: יש לנו קצת תוספות בחיפה, אבל אלו תוספות אקסוגניות ואני לא צריך לומר לכם מה ניתן בשלושים מיליון שקלים.

יצחק הרצוג: היו תוספות פה ושם.

נחום איצקוביץ: לשיווק יעיל צריך להגדיל את התקציב, בהשוואה בינלאומית 50 מיליון דולר לחמש שנים, תקציב רציף, רב-שנתי.

נחום איצקוביץ: מי שירצה לקבל את הדוח ואת החקר שנעשה בעניין הזה בכל מקום בעולם, יוכל לקבל זאת.

יצחק הרצוג: הדוח נמצא באינטרנט.

יצחק הרצוג: זה דוח שעבדו עליו שנה וחצי וראיינו מאות אלפי אנשים בכל העולם, כולל אנשים מובילים בענף בכל העולם.

יצחק הרצוג: מה שעלה מאוד מאוד זו הפרופורציונאליות.

יצחק הרצוג: הסכום הזה הוא פרופורציונאלי למתחרות שלנו.

יצחק הרצוג: בלי 50 מיליון דולר לשנה לשיווק, תחשבו כמה עולה דקת שידור, כמה עולה סרטון פרסומת, כמה עולה פרסום באינטרנט, מיודעות בניו-יורק טיימס ובכל עיתון מכובד אחר, חוברות, סוכנים, אנשים שיוצאים לחו"ל, כנסים וכולי.

יצחק הרצוג: בלי זה אי-אפשר לתפקד.

נחום איצקוביץ: נראה את זה גם פר קפיטה.

נחום איצקוביץ: האסטרטגיה השיווקית חייבת להיות ארוכת טווח, רציפה וכמובן בשיתוף עם הסקטור הציבורי והפרטי.

נחום איצקוביץ: צריך להבין שלא ניתן לעבוד בכלים הנורמטיביים הרגילים של המדינה.

נחום איצקוביץ: אין מוצר שיכול להיעלם מהמדפים במשך כמה חודשים ולצפות שמישהו ירצה לרכוש אותו או לעשות בו שימוש.

נחום איצקוביץ: האבסורד שמתרחש בשיווק, לקראת סוף השנה דוחפים קמפיינים ואחר כך בתחילת השנה נעלמים לחמישה-שישה חודשים, לא נמצאים בשווקים העולמיים וזו תופעה שלילית שהנזק הכלכלי שלה לכלכלה הישראלית הוא בל ישוער.

יצחק הרצוג: תזכרו מה עושות משפחות נורמאליות, הן מתחילות לתכנן את חופשת הקיץ בעולם מתי שהוא לקראת סוף החורף.

יצחק הרצוג: אם אתה לא משווק בפברואר-מרץ, אתה אבוד לגמרי.

יצחק הרצוג: אם אתה לא מגיע למגזינים, אתה אבוד לגמרי.

יצחק הרצוג: משהו פה עקום ואנחנו צריכים לקחת את עצמנו ברצינות הראויה והמלאה בנושא הזה.

יצחק הרצוג: שנת 2006 הייתה שנה אסונית.

נחום איצקוביץ: נעבור לשקף הבא ונראה מה עושות לנו המדינות הסובבות.

נחום איצקוביץ: יוון משקיעה בשיווק 141 מיליון דולר, ספרד משקיעה 120 מיליון דולר, קפריסין – שם יש ארבעה מיליון תיירים – משקיעה 64 מיליון דולר.

נחום איצקוביץ: לנו יש שני מיליון תיירים ואנחנו משקיעים סדר גודל של 15 מיליון דולר.

נחום איצקוביץ: מרוקו זו הדוגמה העכשווית.

נחום איצקוביץ: היא לקחה את עצמה בידיים ויש לה תוך פרקי זמן קצרים מאוד השקעות גדולות גם בתשתיות וגם במלונות, אבל שימו לב לשיווק ומרוקו כל שנה מכפילה והגיעה כבר לארבעה-חמישה מיליון תיירים והיא תגיע ליותר.

נחום איצקוביץ: אין מה לעשות, צריך להימצא בשווקים בשיווק.

נחום איצקוביץ: כפי שאמרנו, השיווק הוא ליבת העניין ומה שאנחנו מבקשים הוא חמישים מיליון דולר בתקציב רב-שנתי לנושא השיווק.

נחום איצקוביץ: זה לא דבר בלתי אפשרי וזה לא דבר שלא יחזיר את התשואה הכי מהירה, כי מבחינת ההשקעות, גם מבחינת כוח אדם המועסק במשק.

ראובן ריבלין: כמה אנשים מתוך שני המיליון שהגיעו השנה באו בגלל השיווק?

יצחק הרצוג: רוב האנשים באים בגלל השיווק.

יצחק הרצוג: אני אתן לך דוגמה מה זה שיווק.

יצחק הרצוג: שיווק זה רשת ביטחון לצ'רטריסטים, שיווק זה יכולת לבוא לחברת התעופה ולהגיד לה שאני נותן להם תעריף ביטחון, שיווק כולל הכול, זה לא רק הפרסומת.

יצחק הרצוג: יש בזה המון דברים.

יצחק הרצוג: קבוצות ונגאליות, אני נותן להם אירוח.

יצחק הרצוג: אם אני בא לחברת תעופה שאומרת לי שהיא לא רוצה לנחות אצלי, היא יכולה להביא לי תיירים, ואני נותן לו מעין ערבות, רשת ביטחון, זה עוזר.

יעקב ליצמן: אם יש יותר תקציב לשיווק, יש יותר תיירים.

ראובן ריבלין: הייתה תקופה ששמה של ישראל יצא.

ראובן ריבלין: תיירים רבים הגיעו לאילת.

יצחק הרצוג: אילת שיווקה אז בכמויות עצומות.

יצחק הרצוג: לאילת יש היום מתחרים קשים מאוד.

יצחק הרצוג: באילת היום 15 אחוזים הם תיירים זרים והשאר ישראלים.

יצחק הרצוג: זה אומר הכול, זה אומר דרשני.

יצחק הרצוג: אתמול ישבנו עם 230 סוכנים מכל העולם, מלמעלה מעשרים מדינות שבאו לאילת במיוחד אחרי הרבה שנים, ויש להם דרישות ואתה צריך לעבוד עם כל אחד.

יצחק הרצוג: על כל שקל שאתם מוציאים כאן, יש תשעה שקלים תשואה חזרה למדינה.

ראובן ריבלין: ישראל שני מיליון תיירים, 3 מיליארד הכנסות.

ראובן ריבלין: מצרים 7 מיליון תיירים, 7 מיליארד הכנסות.

ראובן ריבלין: למה לא בונים מלונות עם שני כוכבים?

יצחק הרצוג: תייר אצלנו מבלה 12 לילות בממוצע והוא מוציא כ-900 דולר בממוצע.

יצחק הרצוג: במצרים זה אחרת, וגם בתורכיה זה אחרת.

נחום איצקוביץ: הדוח שלנו אומר שיש צורך במלונות עם שניים ושלושה כוכבים לרבדים היותר חלשים של התיירים שמגיעים לכאן.

נחום איצקוביץ: זה ויכוח כלכלי מסוג אחר ולא נעשה את זה כאן.

נחום איצקוביץ: מחר מגיעה קבוצה לירושלים של 500 איש כאשר החבילה שם היא 600 אירו.

נחום איצקוביץ: אנחנו רוצים לעשות חבילות קצרות מהסוג הזה.

נחום איצקוביץ: העולם מתפתח בכיוונים אחרים.

יצחק הרצוג: חלק מזה הוא מרכיב הטיסות וצריך לזכור גם את זה.

נחום איצקוביץ: נדבר על תקציב הפיתוח והתשתיות.

נחום איצקוביץ: אתם רואים שמשנת 2000 עד 2007 אנחנו הגענו מ-140 ל-78 מיליון.

נחום איצקוביץ: יש לנו מוצר תיירותי בלתי רגיל וכל אחד מאתנו יודע שהמוצר שלנו טוב.

נחום איצקוביץ: יחד עם זאת, כפי שאמר השר, צריכים להקים בתי מלון ומלוניות.

נחום איצקוביץ: אנחנו מחויבים למציאת דרך לשפר ולשדרג בתי מלון קיימים, לפתח תשתיות תיירותיות ובמגזרים השונים, וגם לפתח תשתיות ציבוריות לתיירות נכנסת ותיירות הפנים.

נחום איצקוביץ: גם לתיירות הפנים יש חלק חשוב בכלכלה הזו.

נחום איצקוביץ: כ-15 מיליון לינות בשנה מתבצעות על-ידי הישראלים, מתוכם 12.5 מיליון בתיירות העירונית ו-2.5 מיליון בתיירות הכפרית.

יצחק הרצוג: אני שם דגש במדיניות על עוד שני פלחים: קודם כל, תיירות של הציבור החרדי, ותיירות של ציבור המיעוטים בישראל שהולך ונפתח לגמרי למוצר הישראלי הכללי.

יצחק הרצוג: שניהם מנופים נוספים לתעשייה הזאת.

נחום איצקוביץ: אנחנו מדברים על תקציב פיתוח של תשתיות בסכום של 150 מיליון שקלים לשנה.

נחום איצקוביץ: כמובן שיש לנו 78 מיליון שקלים.

נחום איצקוביץ: השקעות הון, יש לנו 90 מיליון.

חיים אורון: אתם רוצים עוד 75 מיליון.

נחום איצקוביץ: כן.

נחום איצקוביץ: אנחנו אומרים ששיווק הוא מספר אחד.

נחום איצקוביץ: תרשום קודם כל את השיווק.

חיים אורון: חמישים מיליון שיווק.

נחום איצקוביץ: דולר.

חיים אורון: 225 מיליון שקלים.

נחום איצקוביץ: עיקר התיירות היא בפריפריה, וכוח האדם שמועסק, עיקרו בפריפריה.

יצחק הרצוג: אנחנו רוצים 225 מיליון שקלים ועוד 75 מיליון שקלים לתשתיות.

נחום איצקוביץ: אנחנו צריכים לייצר תמריצים להשקעות שמגיעות מחוץ לארץ, השקעת הון זר.

נחום איצקוביץ: יש הרבה מדינות בעולם שיש להן רשתות ביטחון, במיוחד עם תנודתיות כמו שלנו וזו שאלה שנמצאת על המדוכה בינינו לבין האוצר.

נחום איצקוביץ: לדעתי גם ועדת הכספים צריכה לשקול את זה.

נחום איצקוביץ: אם רוצים להביא את קלאב מד למדינת ישראל, והם נמצאים באכזיב, וקרה מה שקרה שם יותר מפעם אחת, צריך לייצר כלים שלא קיימים אצלנו אלא קיימים במקומות אחרים בעולם, בתורכיה או בכל הסובב אותנו.

נחום איצקוביץ: צריך לתת להם רשת ביטחון כפי שנתנו לכביש חוצה ישראל.

נחום איצקוביץ: זה מביא תעסוקה ופרנסה וממילא בסוף מדינת ישראל משלמת את הפיצוי לרשתות הללו.

יצחק הרצוג: צריך מודל כלכלי נכון כדי להבטיח את כדאיות ההשקעות.

יצחק הרצוג: הערה לגבי התשתיות.

יצחק הרצוג: אנחנו במחלוקת עם האוצר בנושא אחד מהותי.

יצחק הרצוג: צריך לתת תקציב לשיפוץ בתי מלון קיימים כיוון שזה מוצר שחלקו מיושן ומחייב שדרוג.

יצחק הרצוג: בעניין הזה האוצר לא מסכים אתנו וזה נושא שהוא בוויכוח אתנו.

נחום איצקוביץ: אנחנו מדברים גם בשדרוג רמת התשתיות הציבוריות בארץ, וזה קשור הרבה מאוד לרשויות המקומיות ולהסכמי התחזוקה.

נחום איצקוביץ: אנחנו עומדים לפתח כללי תחזוקה מאוד מאוד נוקשים מול השלטון המקומי כי אי אפשר להקים תשתיות בלי לתחזק אותן.

נחום איצקוביץ: אני רוצה לדבר על תקציב ההשראה.

נחום איצקוביץ: בשנת 2000 היה 256 מיליון והגיע ב-2004, 2005, 2006 וב-2007 לסדרי גודל של 10 מיליון.

נחום איצקוביץ: אני מניח שזה יהיה בסופו של דבר 90 מיליון, אבל זה לא מספיק.

יצחק הרצוג: תראו כמה מעט כסף.

יצחק הרצוג: היה אפס כסף לפיתוח מוצרים חדשים.

יצחק הרצוג: אתם צריכים להבין מה זה מוצר חדש.

יצחק הרצוג: זה יכול להיות חממה שהופכת להיות מוקד משיכה, יכול להיות ספא, יכול להיות פארק לילדים, יכולים להיות אלף ואחד דברים שהם מושכים את הציבור המבקר.

קריאה: חוק עידוד.

יצחק הרצוג: חוק עידוד הלך ומת.

נחום איצקוביץ: 10 מיליון זה לא חוק עידוד אלא זה חוק אנטי עידוד.

יצחק הרצוג: אנחנו סיכמנו עם האוצר על מתווה מחוץ לחוק עידוד לעידוד מוצרים חדשים, מלונות מלוניות ואטרקציות ואנחנו נעביר בממשלה בקרוב את ההחלטות העדיפות בנושא הזה, וזאת כדי שנצא לדרך.

יצחק הרצוג: הענף במשך שנים משותק בתחום הזה.

נחום איצקוביץ: 91 זה הישג גדול מאוד לעומת מה שהיה לפני כן, ואני מודה לג'קי על שהביא 10 מיליון, וכך יה לנו 91 מיליון.

יעקב ליצמן: כמה שילמת עבור זה?

יצחק הרצוג: לא שילמתי כלום.

יצחק הרצוג: דרך אגב, מגיע מזל טוב, כי בעוד שבועיים מלון קינג דיוויד חוקק 75 שנים להקמתו וזה אירוע חשוב.

נחום איצקוביץ: התמודדות המשרד עם משבר התיירות.

נחום איצקוביץ: השקף הזה בא להראות את הצמיחה הגדולה מאוד בתיירות שהייתה צפויה ב-2006, את המכה שקיבלנו ברבעון השלישי בעקבות המלחמה, וההתאוששות שהייתה ברבעון שלאחריו.

נחום איצקוביץ: שימו לב, עם כל הכבוד, דברים לא נעשים בלי שיווק.

נחום איצקוביץ: שיווק של המלונות, של חברות הטיסה, של הארגונים השונים וגם של משרד התיירות שביצע פעולה שיווקית עם מעט כסף, עם התקציב המיוחד שקיבלנו.

יצחק הרצוג: כ-40 מיליון שקלים לנושא הזה.

נחום איצקוביץ: זה עושה משהו.

נחום איצקוביץ: יש לנו נתונים.

נחום איצקוביץ: אם תרצו, נעביר לכם את המחקרים.

נחום איצקוביץ: זה להראות שזה לא נעשה בידי שמיים אלא אנחנו עזרנו קצת.

יצחק הרצוג: הערת סיכום.

יצחק הרצוג: דיברנו על כך שכדי שיהיה תורה, צריך מנוע שיביא שיפור.

יצחק הרצוג: יחד עם היצוא הישראלי, התעשייה הישראלית, ענפים אחרים, ענף התיירות הוא מרכיב חשוב בכלכלה הישראלית.

יצחק הרצוג: יש לנו פוטנציאל עצום.

יצחק הרצוג: אין מדינה כמונו בעולם.

יצחק הרצוג: החסמים שלנו הם קודם כל המצב המדיני והאסטרטגי שלנו, ואנחנו מנסים בכל דרך לבודד אותו.

יצחק הרצוג: כלומר, לוקחים אותו בחשבון, אבל יש מספיק יכולות ם בתוך המצב הזה.

יצחק הרצוג: אנחנו עובדים החל מנושא של הקלת כניסת התיירים בארץ בבידוק וכלה בצורות שיווק מקוריות לכל מיני קהלי יעד.

יצחק הרצוג: בשביל זה אנחנו צריכים תקציב, תקציב טוב, רב-שנתי ואמיתי.

יעקב ליצמן: היוונים לא באים לכאן.

יצחק הרצוג: הזמנתי את שרת התיירות היווניה.

יצחק הרצוג: היא ניגשה אליי בכנס וביקשה לבוא ואכן השבוע היא קיבלה הזמנה והיא תבוא עם משלחת.

ראובן ריבלין: אלה אנשים שלא מוציאים כאן שקל.

יעקב ליצמן: גם השרים שלנו שנמצאים בחוץ לארץ.

יעקב ליצמן: חצי מהממשלה שלנו הייתה בטיול שנתי בלוס-אנג'לס.

יצחק הרצוג: הביקור בלוס-אנג'לס, מבחינתנו, משרד התיירות, היה סופר מוצלח.

יצחק הרצוג: אין קהילה בארצות-הברית שלא התחייבה לשלוח קבוצה גדולה.

יעקב ליצמן: אתה טועה.

יעקב ליצמן: אני לא מתרגז על כך שנסעו שבעה שרים.

יעקב ליצמן: אני מתרגז על שלא לקחו את כולם.

יצחק הרצוג: יש לנו עוד אחריות לגוף שנקרא מרכז ארצי למקומות קדושים והוא סבל מאוד מתת-תקצוב.

יצחק הרצוג: אנחנו מתקדמים גם בנושא הזה לתקציב סביר ולתוכנית הבראה מקיפה של הגוף הזה.

יצחק הרצוג: אנחנו מודים ליושב-ראש הוועדה על עזרתו.

יצחק הרצוג: כשזה יבשיל, נביא את הנושא לכאן.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להודות לכבוד השר על הסקירה המעניינת.

סטס מיסז'ניקוב: לדעתי משרד התיירות הוא המשרד המרתק ביותר מבין כל המשרדים, ואני מדבר בשמי ומביע את דעתי.

סטס מיסז'ניקוב: אם תהיה פעם תוכנית "לפי בקשתך" לטווח ארוך, לא בקדנציה הזאת חס וחלילה, ויציעו לי לבחור משרד, זה המשרד בו הייתי בוחר.

סטס מיסז'ניקוב: אני מקנא בך שאתה שר במשרד הזה, ולא רק בגלל בר רפאלי.

סטס מיסז'ניקוב: כל מה שסקרת פה, הכול נכון ואני חותם על כל מילה.

סטס מיסז'ניקוב: לא הזכרת נוסחה שאני למדתי אותה, שכל תוספת של מאה אלף תיירים, מכניסים 4,000 מקומות עבודה.

יצחק הרצוג: אמרנו את זה.

סטס מיסז'ניקוב: אתמול דנו כאן על ביטוח לאומי ואנחנו מביאים כל מיני נוסחאות איך נוכל להגדיל את שכר המינימום, מס שלילי וכן הלאה, זה מה שיביא לנו לקיטון באבטלה ובזה אנחנו צריכים להתמקד, בתיירות.

סטס מיסז'ניקוב: דיברתם על כך שזה מכניס הרבה כסף למדינה והמדינה צריכה להבין שזה מקור ענק להכנסות ולהתנהג בהתאם.

סטס מיסז'ניקוב: דיברת על שיווק רב-שנתי.

סטס מיסז'ניקוב: אני מתחבר מאוד לכל הנושא הזה.

סטס מיסז'ניקוב: לפני שהייתי חבר כנסת, הייתי מנהל שיווק במקצועי באחד הארגונים הגדולים במדינה, בשירותי בריאות כללית.

סטס מיסז'ניקוב: שיווק זה לא רק פרסום אלא זה הכול.

סטס מיסז'ניקוב: זה כנסים, זה הבאת תיירים לכאן, זה לשלוח שגרירים למדינות היעד.

סטס מיסז'ניקוב: אגב, צריך להגדיר את מדינות היעד.

נחום איצקוביץ: זה מוגדר.

נחום איצקוביץ: תקרא בדוח.

יצחק הרצוג: ארצות-הברית, בריטניה, גרמניה, צרפת, רוסיה, ועכשיו אנחנו נתמקד גם באמריקה הלטינית.

סטס מיסז'ניקוב: מהיכן שמגיעים שמונים אחוזים מהתיירים, לשם צריך לשלוח את השגרירים.

סטס מיסז'ניקוב: אם יהיה כסף, אפשר להתפרס במקומות רבים.

סטס מיסז'ניקוב: אי אפשר למדוד את האפקטיביות של השיווק בפריסה של שנה או שנתיים כי זה אפקט מצטבר, אבל זה עובד וצריך להשקיע בזה.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע אם ייתנו לך 225 מיליון שקלים בשנה, וזו הביקורת, כי אם זה כך, איך אתה הרמת את היד בממשלה?

סטס מיסז'ניקוב: לדעתי אתה נמנעת אז בהצבעת הממשלה על אישור התקציב.

יצחק הרצוג: תמכתי.

יצחק הרצוג: סטס מיסז'ניקוב: למה תמכת אם אתה באמת צריך את הכסף?

יצחק הרצוג: הסיכום שלנו עם האוצר שמכניסים את השיווק ל-100 מיליון.

יצחק הרצוג: דרשנו להגיע ל-225 מיליון.

יצחק הרצוג: זה בדיאלוג.

סטס מיסז'ניקוב: אמרתי את הדברים בהערת אגב.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבין למה תמכת.

סטס מיסז'ניקוב: לדעתי שיווק בתיירות יעזור ויסייע להסברה הישראלית שנמצאת כמו שאנחנו יודעים בתחתית התחתית.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שכל התקציב להסברה ישראלית הוא בסכום של תקציב השיווק של משרד התיירות ולא יותר.

יצחק הרצוג: פחות.

סטס מיסז'ניקוב: לכן שיווק בתיירות יכול לעזור להסברה שלנו וכאן אתם צריכים לשתף פעולה עם משרד החוץ, אם בכלל הם ירצו לשתף אתכם פעולה.

יצחק הרצוג: אנחנו עושים פרויקט שנקרא "ברנדינג", מיתוג ישראל שמטרתו בעצם ליצור נושאים נוספים על סדר היום שקשורים בישראל, וזה התרבות, המוזיקה, התיירות, החקלאות, המדע, וכל דבר אחר שמשנה את התדמית בעולם.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו לא רק הורגים ילדים אלא יש לנו מקומות יפים, אנחנו עוסקים במוזיקה, באומנות, בתרבות וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: הזכרתם תחזוקה של בתי מלון.

סטס מיסז'ניקוב: חלק מאתנו יושבים בתקציב הביטחון ושם אומרים לנו שצריך לחדש מטוסים, לחדש טנקים וכולי, ואף אחד לא מתווכח עם זה כי זה חיוני.

סטס מיסז'ניקוב: גם כאן צריך לחדש דברים שמושכים את התיירים ובתי מלון צריכים להיות במקום הראשון.

סטס מיסז'ניקוב: צריך לדאוג לתקצוב לשם התחזוקה של בתי המלון.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו צריכים לחשוב על איגום משאבים.

סטס מיסז'ניקוב: אתם עושים שיווק, בתי המלון עושים שיווק, הצימרים עושים שיווק, משרדי הנסיעות עושים שיווק, וצריך לחשוב איך מאגמים את כל המשאבים האלה כדי לעשות שיווק ממוקד.

יצחק הרצוג: זו התוכנית הרב-שנתית שדיברתי עליה.

יצחק הרצוג: גם עם חברות התעופה אנחנו עושים את זה.

סטס מיסז'ניקוב: אתם צריכים לפתור עוד דבר נוסף והוא בעיית האשרות וכאן צריך לשבת עם משרד הפנים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו יורים לעצמנו ברגליים.

סטס מיסז'ניקוב: באים תיירים למשל מחבר המדינות לבקר קרובי משפחה שנמצאים כאן, ומדובר במיליון ו-200 אלף אנשים שהגיעו ב-15 השנים האחרונות, אבל המבקרים האלה נתקלים בבעיות.

סטס מיסז'ניקוב: לפני חודש הגיע אבא של אשתו, הוא היה צריך לחזור לקונסוליה ארבע פעמים כאשר כל פעם דרשו ממנו עוד מסמך ועוד מסמך, והוא איש מבוגר.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מדבר על אותה בלונדינית עם עיניים כחולות שבשנות ה-90 המוקדמות שמו עליה סטיגמה במה היא תעסוק כאן בארץ כשהיא תגיע לכאן.

סטס מיסז'ניקוב: מדובר באנשים שבאים לכאן, משקיעים פה כסף, מבזבזים פה כסף ועוזרים גם במישרין וגם בעקיפין.

יצחק הרצוג: הערה מצוינת.

יצחק הרצוג: אנחנו בדיאלוג עם משרד הפנים בנושאים רבים בנושא הזה כי יש לנו בעיות עם עוד מדינות.

יצחק הרצוג: יש לנו בעיות מאוד לא נעימות בכניסה לישראל.

יצחק הרצוג: לדוגמה.

יצחק הרצוג: יש הסכם עכשיו עם רומניה כאשר שם בוטלו האשרות.

יצחק הרצוג: למרות שישראל חתמה על כך, היא עושה הרבה בעיות.

יצחק הרצוג: שוק כמו רומניה, שלכאורה נראה רחוק, אבל רומניה היא מדינה עם 25 מיליון נפש, חמישה מיליון אנשים שם הם אמידים שיכולים להגיע לכאן.

יצחק הרצוג: כך גם לגבי מדינות אחרות.

יצחק הרצוג: עם רוסיה, ביוזמת השר הירשזון, הוחלט על הקלה במשטר האשרות שייעשה קודם כל באינטרנט.

יצחק הרצוג: מטרתנו להביא להקלה או אפילו לביטול משטר האשרות כי רוסיה זה שוק תיירות מדהים.

יצחק הרצוג: אם מגיעים חמישה מיליון תיירים לתורכיה ולארץ רק מאה אלף, זה אומר דרשני.

יצחק הרצוג: זה שוק קלאסי לישראל.

סטס מיסז'ניקוב: אני מספר לך על אדם שהיה צריך להגיע לקונסוליה ארבע פעמים, והוא תושב מוסקבה, אבל תאר לעצמך אדם שלא מתגורר במוסקבה וצריך להגיע לקונסוליה ארבע פעמים.

סטס מיסז'ניקוב: אותו אדם יתייאש ולא יגיע לכאן.

סטס מיסז'ניקוב: אותו הדבר לגבי תיירות קבוצות, כאשר גם כאן צריך להקל.

סטס מיסז'ניקוב: דבר נוסף, דבר מדהים שנעשה גם בבתי חולים וגם בקליניקות פרטיות, תיירות מרפא שגם כאן אנחנו צריכים לבדוק איך אנחנו מקלים על האנשים שמעוניינים להגיע לכאן.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שאתם יכולים להיעזר גם בהרבה מאוד אנשים שבאמת רוצים לעזור ויש להם ניסיון בשיווק.

סטס מיסז'ניקוב: אני מעמיד את עצמי לרשות

סטס מיסז'ניקוב: כם מתי שתרצו.

אורית נוקד: אני רוצה להודות לכם שבאתם לכאן וגם להודות לך השר ואדוני המנכ"ל על מה שעשיתם לגליל, במיוחד בתקופת המלחמה.

אורית נוקד: אני חושבת שזה ראוי לכל שבח, גם יעיל, גם מהיר וגם נכון.

אורית נוקד: בהזדמנות זו אולי תשתפו אותנו ותאמרו לנו כמה תקציבים קיבלתם כי זה לא נאמר בסקירה.

אורית נוקד: גם אני מאמינה שתיירות זה מנוף לקידום הכלכלה ובוודאי שיש כאן אפשרויות למקומות תעסוקה, במיוחד בפריפריה.

אורית נוקד: אני אוסיף ואומר שיש כאן גם הרבה אפשרויות לנשים, דווקא בגיל מבוגר יותר שיכולות לפתוח עסקים קטנים ולשלב את זה בד בבד.

אורית נוקד: אני לא מדברת על מי שעובד בענפי השירות במלונות.

אורית נוקד: אני חושבת שבאמת צריך להגדיל את תקציב השיווק ואני לא אחזור על הדברים שנאמרו כאן על-ידי סטס.

אורית נוקד: כמובן שחייבים גם לשפר את בתי המלון כי אם לא נעשה כך, אנשים לא יבואו, ומדובר באותם מקומות שזקוקים לסיוע.

אורית נוקד: ראיתי שבסעיפים התקציביים יש קיצוץ של 48 אחוזים בעידוד תיירות פנים בהשוואה לשנת 2006 וזה נראה לי דבר שערורייתי.

נחום איצקוביץ: הורידו בבסיס והעלו את זה בחד-פעמי.

ראובן ריבלין: העיקר הוא הבסיס.

יצחק הרצוג: תקציב השיווק כולל גם תיירות פנים.

יצחק הרצוג: אורית נוקד: אני רואה שאין תקציב למקומות הקדושים.

יצחק הרצוג: לא.

יצחק הרצוג: זה בתקנה אחרת.

אורית נוקד: אני אומרת שבסיס התקציב חייב להשתנות ואנחנו נראה מה אנחנו עושים עם זה.

חיים אורון: אני מצרף את ברכותיי לשר החדש ולמנכ"ל החדש.

חיים אורון: מהיכרותי את השר, אני יודע שעם הפעלתנות שלו אנחנו נגיע למספרים שמופיעים כאן ונחום יחרה ויחזיק אחריו.

חיים אורון: אני לא יודע אם הגעתם לאותו עמוד במחקר של מרכז המידע, לפיו הביצוע של תקציב משרד התיירות הוא באופן מובהק נמוך.

חיים אורון: הוא נמוך גם בתקציב הכללי ובעיקר בתקציב הפיתוח.

חיים אורון: בשנת 2005 היה ביצוע ל 37 אחוזים, בשנת 2004 היה יותר טוב, שבעים אחוזים.

חיים אורון: אני לא מדבר על 2002 שבכלל אני לא מבין מה קרה אז כאשר היה ביצוע של שישה אחוזים.

יצחק הרצוג: בגלל האינתיפאדה.

חיים אורון: אני מקווה שב-2006 הביצוע הוא מלא או קרוב למלא.

שי וינר: הביצוע כאן הוא ביצוע מזומן.

שי וינר: על פני השנים הביצוע בתשתיות, גם 2004, 2005, 2006, ביצוע של מאה אחוזים.

שי וינר: גם בשנת 2006 נגיע לביצוע של מאה אחוזים.

חיים אורון: אני יודע שתקציב עידוד השקעות הון בתיירות הוא שונה מהתקציב הכללי, אין אזורים וזה בסדר כי האזורים נקבעים באופן מנהלי, וזה בסדר ואני לא מציע את זה.

חיים אורון: אבל אם אני מבין נכון, הכסף מוצא בשיטת המכרזים ושיטת המכרזים מהווה מנגנון מצוין לא לעודד את הפריפריה כי ללא ספק מי שנמצא במלון במקום טוב, אם בכלל יתחרו על זה – יכול להיות שלא מתחרים עם הכסף – יציע הצעה יותר טובה.

חיים אורון: הוא מוכן לקבל 15 אחוזים מענק וכולי וכולי.

יצחק הרצוג: אנחנו נכניס מרכיבים.

חיים אורון: אני יודע שעוד אין תקנות.

חיים אורון: אולי זה הדבר היחידי שיצא מהישיבה הזאת, כי עוד אין תקנות.

יצחק הרצוג: אתה אומר שנותנים כוח לאלה שהם יותר חזקים וזו שאלה אמיתית.

חיים אורון: אמרתי שאני לא מציע המפה תהיה על פי אזורי עדיפות לאומית כי אני מבין שעוזי ברעם רצה לפתח את צפון ים המלח ולא את דרום ים המלח.

חיים אורון: לא על זה אני מתווכח עכשיו.

חיים אורון: ברגע שאתה הולך על שיטת המכרזים, ההנחה היא שהחזק יכול לומר שתיתן לו את הכסף, שהוא יכול להסתפק ב-15 אחוזים מענק, אבל החלש ירצה 17 אחוזים מענק, ואז החזק יקבל את הכסף.

יצחק הרצוג: נבנה את זה נכון.

חיים אורון: אתם הרי לא רוצים שזה מה שיהיה.

יעקב ברקאי: יש עוד כמה קריטריונים.

יעקב ברקאי: יש גם איכותי וגם כמותי.

חיים אורון: אם גובה המענק יהיה שני אחוזים וכל הקריטריונים האחרים יהיו 98 אחוזים, אני חוסך את הדיון.

יצחק הרצוג: יהיו פרמטרים.

חיים אורון: יהיו פרמטרים, אבל בעיקר כמה כסף אתה רוצה.

חיים אורון: באותו סכום כסף אפשר לעשות יותר השקעות.

חיים אורון: זה כל ההיגיון בעניין.

חיים אורון: אם כך, לשם מה צריך את המכרז?

יעקב ברקאי: במרכז ההשקעות זה הולך לפי FIRST IN, FIRST OUT.

יעקב ברקאי: כלומר, מי שבא ראשון, זה מה שמאשרים.

יעקב ברקאי: במשרד התיירות, אתה אומר נכון, הוא צריך להתחשב ברשת של המלון, באיזה מקום הוא מקים את המלון וכולי.

חיים אורון: אני מסכים אתך.

חיים אורון: לפי דעתי גם במרכז ההשקעות יש כל מיני פרמטרים.

יצחק הרצוג: אנחנו נבנה תוכנית.

חיים אורון: אני מעלה כאן נקודה מהותית.

חיים אורון: אם המרכיב של הוויתור על המענק יהיה המרכיב הדומיננטי, זה באופן בסיסי עובד לטובת מי שהוא יותר חלש.

חיים אורון: בארץ יותר חלש קשור לפריפריות, קשור במענק למלונית, גם קשור במענק לאיזשהו מתקן תיירות בפריפריה.

חיים אורון: אם תגידו לי שאין לי מה לדאוג והכול בסדר, נרגעתי.

חיים אורון: אבל אל תגידו שמה שאני מעלה הוא בגלל שחלמתי בלילה.

יצחק הרצוג: יש היגיון בדבריך.

יצחק הרצוג: היות שאנחנו לוקחים את זה בשיא הרצינות, על זה בדיוק אנחנו מדברים, על מציאת נוסחה מוסכמת.

חיים אורון: עוד שתי הערות עקרוניות.

חיים אורון: המצב המדיני הוא לא הערת שוליים בחיים, אבל אני לא רוצה לפתוח דיון על הממשלה.

חיים אורון: אתה רואה את התמונה כאן.

חיים אורון: זה תקציב חדש, זה שתקציב אחר וזה לא התקציב עליו הצבעתם בממשלה.

ניסן סלומינסקי: המשרד הוא משרד מאוד חשוב ואתם עושים עבודה טובה.

ניסן סלומינסקי: אני שמח שראש-הממשלה התגייס להיות השליח שלכם ואני מניח שכל מה שהוא אמר שם, על הרקע של בן-גוריון, זה היה רק כדי לעודד את התיירות.

ניסן סלומינסקי: הוא דיבר על השלום והחליט שיש הסכם על הפסקת אש, למרות שאף אחד לא יודע על כך, אבל העולם יודע על כך.

ניסן סלומינסקי: לגופו של עניין.

ניסן סלומינסקי: מעבר לפעילות השוטפת שאתם צריכים לעשות כמו בכל מדינה אחרת אליה אנחנו משתווים, אני חושב שיש למדינת ישראל שני אלמנטים בהם היא מיוחדת, אחד לחיוב ואחד לשלילה.

ניסן סלומינסקי: הנקודה החיובית.

ניסן סלומינסקי: אני לא מרבה לנסוע לחוץ לארץ, אבל מאחר שאשתי מצרפת נסעתי לשם.

ניסן סלומינסקי: שם יש אתר, טירה מסוימת שהיא בת 800 שנה ואתם רואים עלייה לרגל של מיליוני אנשים.

ניסן סלומינסקי: לנו יש מקומות בני 3,000 שנים, ולמה אנחנו לא מצליחים להציג את זה כמשהו סופר היסטורי כדי שמיליוני אנשים ינהרו אליו?

ניסן סלומינסקי: ואני לא מדבר על הרקע הדתי.

ניסן סלומינסקי: זאת נקודה ייחודית שאין לאף אחד בעולם.

ניסן סלומינסקי: אולי למצרים יש קצת, והיא אכן מנצלת את הפירמידות.

ניסן סלומינסקי: הנקודה השלילית.

ניסן סלומינסקי: השבוע יש לנו הודנא אבל מחר תהיה אינתיפאדה, ולכן השיווק שלנו חייב לקחת בחשבון את הדברים האלה.

ניסן סלומינסקי: אי אפשר לעשות את השיווק כשאנחנו במצב טוב.

ניסן סלומינסקי: בשיווק שלנו אנחנו צריכים לקחת את זה בחשבון ולדעת איך להתמודד עם זה.

ניסן סלומינסקי: לא להעלים את זה, כי זה ייפול.

ניסן סלומינסקי: אנחנו צריכים לדעת לעשות את השיווק למרות זה.

ניסן סלומינסקי: בתוך כל היופי שיש והתעסוקה שקיימת עקב כך, האם אתם שמים לב שבכל סקר שנעשה עובדי המלונות וכל מה שקשור אליכם נמצאים בתת-רמה של השכר?

יצחק הרצוג: בענף הזה יש הסכם קיבוצי עתיק יומין מהטובים בכל ענף התעסוקה.

יצחק הרצוג: המשכורות הן יחסית סבירות.

יצחק הרצוג: הבעיה שלנו בענף הזה היא הדלת המסתובבת.

יצחק הרצוג: העובדה שאין גאוות מקצוע שאנשים מוכנים להתקדם בה.

יצחק הרצוג: אנחנו שמים דגש על נושא התעסוקה.

יצחק הרצוג: היה לנו יריד גדול מאוד לקליטת אזרחים ממגזרים שונים בענף הזה ויש גם הסכם עם שירות התעסוקה על הוצאת העובדים הזרים מהענף הזה.

עמי הירשטיין: יש מסעדות בבתי המלון.

עמי הירשטיין: בבתי המלון יש שכר מינימום פלוס התוספות כאשר אנשים עובדים בשישי-שבת ואז השכר הרבה יותר גבוה.

עמי הירשטיין: המסעדות מורידות את הממוצע.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לשאול אותך מה אתה רוצה עכשיו מאתנו?

יעקב ליצמן: הוא אמר.

יעקב ליצמן: 301 מיליון שקלים.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש שהשר יאמר לנו מה הוא רוצה מאתנו ואנחנו נשתדל לעשות.

ניסן סלומינסקי: מאחר שהשר מאוד שותף למה שקורה בצפון, אני יודע שיש החלטת ממשלה להקצות סדר גודל של 400 מיליון שקלים לנגב כאשר 150 מיליון נותנת הממשלה והשאר מתחלק בין משרדי הממשלה השונים, ולכן יש 12.5 מיליון שאתם צריכים להשקיע.

יצחק הרצוג: פלוס מענקים לצימרים.

ניסן סלומינסקי: מאחר שבתקציב קשה לראות את זה, האם השר יוכל לומר כאן באיזה פרויקטים מדובר וזאת כדי שנדע ונוכל לשבח אתכם גם בנושא הזה.

ראובן ריבלין: אני מלא התפעלות מתפקודך כי למרות שאתה איש פוליטי מאוד, אתה לקחת ברצינות את העניין המקצועי.

ראובן ריבלין: אני אומר לכם שהמשרד הזה מעניין את השר.

ראובן ריבלין: כבוד השר.

ראובן ריבלין: מהו ים המלח?

ראובן ריבלין: הוא מרכז תיירותי מובהק.

ראובן ריבלין: האם יש לכם תוכנית רב-שנתית?

ראובן ריבלין: מה אתם מתכוונים לעשות בתוך הסכום הזעום שקיבלתם?

ראובן ריבלין: ים המלח הוא פנינת תיירות.

ראובן ריבלין: הפוטנציאל הוא פוטנציאל שאין כמותו והשמים הם הגבול.

ראובן ריבלין: כל התיירות הרפואית יכולה להיות שם.

ראובן ריבלין: לפני 35 שנה היו השקעות אדירות של המדינה בהקמת בתי מלון, בהקמת מפעלי תיירות אדירים, אבל כל זה עכשיו יורד.

ראובן ריבלין: לא ראיתי בתקציב התייחסות לזה.

ראובן ריבלין: הייתי שמח לשמוע איך מתקדם עניין השמיים הפתוחים.

ראובן ריבלין: אני יודע שבעולם יש בו זמנית 800 מיליון תיירים.

ראובן ריבלין: אני כמעט ולא צופה ב-CNN אלא כשאני מרגיש שהממשלה לא מוסרת לי מידע, אבל כשאני תייר בכל העולם, אני צופה ב-CNN.

ראובן ריבלין: היו ימים שהייתי הרבה בחוץ לארץ, והייתי צופה ב-CNN באופן קבוע כדי לדעת מה קורה.

ראובן ריבלין: מדוע הפרסום שאתם משקיעים לא הולך לרשת שהיא חובקת עולם במקום שילך לרשתות המקומיות?

ראובן ריבלין: אדוני השר, אנחנו עומדים לרשותך בכל ההסתייגויות שאתה רוצה להגיש, אבל אתה צריך להבטיח לנו שאתה תצביע בעד ההסתייגות.

יעקב ליצמן: אני משחרר את השר מלהצביע בעד ההסתייגות שלנו, אבל הוא צריך להביא לי לכאן, לוועדה, שלושה חברים מהמפלגה שלו.

ראובן ריבלין: האוצר יגיש הסתייגות ולא הם.

יעקב ליצמן: אם הם מצביעים כאן, זה עולה למעלה.

יעקב ליצמן: אם יש הסתייגות, זה עובר.

עמי הירשטיין: אני רוצה שנעשתה פה עבודה יסודית של שתי ועדות בשנתיים האחרונות שבעצם אמרו מה צריך לעשות, מאיפה צריך לעשות, כמה ומתי.

עמי הירשטיין: כל הדברים שם אוששו מה שידענו מראש, אבל פה באו ובדקו את הדבר עם קבוצות שונות.

עמי הירשטיין: לפי הדוח הזה נאמר שאין מודעות בעולם שישראל היא יעד תיירותי, בשום מקום בעולם לא רואים בישראל יעד תיירותי.

עמי הירשטיין: תבדקו כמה תיירים הגיעו לישראל מצרפת, כמה תיירים הגיעו לישראל ומדובר ב-0,4 או 0,5 כאשר בתוכם ישנם אנשי עסקים, אנשים שמגיעים לבקר את המשפחות שלהם, אנשים שמחזיקים דירות בארץ.

עמי הירשטיין: בסך הכול אין מודעות לבקר בישראל.

עמי הירשטיין: בעבודה באו ואמרו שצריך לבדוק האם יש פוטנציאל לזה, כי אין תיירות.

עמי הירשטיין: מצאו שיש פוטנציאל מיידי ל-18 מיליון תיירים.

עמי הירשטיין: מדוע אין מודעות?

עמי הירשטיין: מדוע אנשים לא יודעים?

עמי הירשטיין: כי מעולם לא פרסמנו במסה הקריטית.

עמי הירשטיין: תארו לכם שחברת מורשת תפרסם במאתיים אלף שקלים בידיעות, אבל התוצאה היא אפס.

עמי הירשטיין: ישראל לקחה את ה-6-8 מיליון דולר שיש לה, חילקה רבע מיליון דולר פה, חצי מיליון דולר פה, וזה לא שווה.

עמי הירשטיין: חבל על הכסף.

עמי הירשטיין: זרקו את הכסף לים.

עמי הירשטיין: ליצור תדמית למדינה, זה התפקיד של הממלכה.

עמי הירשטיין: השר דיבר על כך שישראל היא ארץ תיירות פר-אקסלנס.

עמי הירשטיין: יש פה דברים שאין בשום מקום בעולם.

עמי הירשטיין: מזג אוויר נהדר, ארץ מערבית, אינטרנט, תקשורת, אבל אין מודעות.

עמי הירשטיין: כשאתם נוסעים לחוץ לארץ, תבדקו ותראו שאנשים שם שלא יודעים כלום על ישראל כי מעולם לא פרסמו את ישראל כמו שצריך.

עמי הירשטיין: לכן התפקיד של 250 דולר בשנה, זה ליצור את המודעות.

יעקב ליצמן: אחרי שנה אחת פרסום אינטנסיבי, האם אפשר לבדוק ולראות את התוצאות?

עמי הירשטיין: לא תראו תוצאה אחרי שנה אחת.

עמי הירשטיין: אי אפשר לגרום למהפך גדול, אבל אין ספק שאפשר לראות את השינוי במודעות.

יעקב ליצמן: אם נקציב לכם סכום חוד-פעמי, נוכל לראות כמה זה עובד?

עמי הירשטיין: צריך ליצור את המודעות.

עמי הירשטיין: באנגליה, בצרפת, בגרמניה, ברוסיה, ישראל היא ארץ תיירותית ואז באים סוכני הנסיעות ובתי המלון עם המוצרים שלהם הם על המדף ועושים את הפרסום שלהם.

עמי הירשטיין: אני יכול לומר לך שאני הייתי בא לפרסם, הייתי רואה במדויק כמה טלפונים התקבלו, כמה נכנסו לאינטרנט.

עמי הירשטיין: צריך ליצור תדמית.

עמי הירשטיין: אם נשקיע 10 מיליון דולר בתדמית, חבל על הכסף כי צריך להשקיע חמישים מיליון במשך חמש שנים.

עמי הירשטיין: צריך ליצור תחרות חופשית.

עמי הירשטיין: בבתי המלון יש תחרות חופשית.

עמי הירשטיין: כל אדם יכול לקחת מלון איפה שהוא רוצה, מתי שהוא רוצה, ואיזה כוכב שהוא רוצה.

עמי הירשטיין: עובדה היא שלא מקימים בתי מלון, וזה מאחר שאין ביקושים, ואין ביקושים, כי אין תיירות לישראל, כי התדמות נפגעת.

עמי הירשטיין: בתחום הזה, התחרות היא חופשית.

עמי הירשטיין: אתה רוצה להקים מלון היכן שאתה רוצה, אתה הולך ומקים אותו.

עמי הירשטיין: אין תחרות חופשית בתעופה, אין שמיים פתוחים.

עמי הירשטיין: נעשתה פה עבודה נהדרת, משרד התיירות – השר הקודם והשר הנוכחי – עשה עבודה עצומה.

עמי הירשטיין: צריך ליצור תחרות חופשית.

עמי הירשטיין: משרד לא צריך לקבוע מחירים, לא של בתי המלון, לא של תעופה, לא של מכוניות אלא הוא צריך ליצור תנאים שתהיה תחרות.

עמי הירשטיין: יש לנו היום בארץ בתי מלון מצוינים.

עמי הירשטיין: השר סיכם עם שר האוצר שאנחנו נקבל סיוע בשיפוצים.

יצחק הרצוג: שר האוצר מתנגד.

עמי הירשטיין: אני יודע.

עמי הירשטיין: אני מדבר עכשיו בשם ההתאחדות ולא בשם רשת דן.

עמי הירשטיין: אנחנו ברשת דן משקיעים בשיפוצים כסף רב.

עמי הירשטיין: יש הרבה בתי מלון קטנים שאין להם כסף לשפץ ולכן הם לא משפצים.

עמי הירשטיין: התיירים מגיעים לישראל ושואלים אם זו הרמה, כי זאת לא רמה.

עמי הירשטיין: השקיעו חמישה מיליארד דולר בבתי מלון, ואנחנו מדברים עכשיו על סכום פעוט של חמישים מיליון דולר לשיווק, אפשר למצוא תקציב לשיפוץ.

עמי אתגר: אני רוצה להדגיש שהחמישים מיליון דולר היה כולו לתקציב של פרסום ויצירת תדמית, אבל ישנן הרבה מאוד הוצאות בבסיס התקציב שיש להן חשיבות מאוד גדולה על כל הפריסה של רשת השיווק.

יעקב ליצמן: אתה בטוח שיש לך את החמישים מיליון?

עמי אתגר: לא, אני לא בטוח אבל אני רוצה להדגיש שזוהי פשרה כי הדברים האלה, בנוסף לתדמית, צריכים להיות קשורים לאנשים שקשורים לכנסיות, לבתי כנסת, למערך סוכנים, למארגני תיירות שעושים פעולות כאלה ואחרות, לפעולות שהן מאוד מאוד בסיסיות שתמונה אחת בטלוויזיה למעשה מחליפה את כל התקציבים.

עמי אתגר: החמישים מיליון דולר הם למעשה פשרה.

יעקב ברקאי: התקציבים שהוצגו כאן נכונים לבסיס התקציב.

יעקב ברקאי: משרד התיירות מסוכם אתנו בשני נושאים על תוכנית רב-שנתית.

יעקב ברקאי: כמו שמדברים בשיווק, יש תוכנית רב-שנתית בפיתוח, יש תוכנית רב-שנתית בשיפוץ מלונות.

יעקב ליצמן: לשיווק כבר הוספת כסף?

יעקב ברקאי: בנושא הפיתוח ובנושא סבסוד מלונות, יש הסכמה לתקציב רב-שנתי ביני לבין משרד התיירות.

יצחק הרצוג: נכון.

יצחק הרצוג: אני מאשר את זה.

יעקב ברקאי: בנושא תקציב השיווק.

יעקב ברקאי: המספר של שלושים מיליון שקלים הוא נכון.

יעקב ברקאי: הסיכום התקציבי בינינו לבין משרד התיירות לא עומד על שלושים מיליון שקלים אלא הוא עומד על 110 מיליון שקלים.

יעקב ברקאי: זאת אומרת, זה כבר מעמיד אותנו על אזור 20-25 מיליון דולר במהלך השנה.

יעקב ברקאי: קורה כאן עוד משהו שלא דיברו עליו וזה שיש החלטת ממשלה.

ראובן ריבלין: לא הבנתי.

ראובן ריבלין: זה תקציב נפרד מה-290?

יעקב ברקאי: לא.

יעקב ברקאי: בתוך ה-290.

יעקב ליצמן: זה לא נקרא להוריד?

יעקב ברקאי: יש לי סיכום תלת-שנתי עם משרד התיירות.

ראובן ריבלין: נתתם למשרד התיירות צבוע לשיווק?

יעקב ברקאי: לא.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, הוא לא יכול להוציא.

יעקב ליצמן: השר רוצה לפחות 150 מיליון שקלים לשיווק.

יעקב ליצמן: אני לא יודע כמה הבקשה מוצדקת או לא, למרות שאני חושב שכן.

יעקב ליצמן: כמה בקטע הזה אתה נותן לו?

יעקב ליצמן: מעבר לתקציב.

יעקב ברקאי: מלבד מה שתיארתי, תקציב השיווק של משרד התיירות על-פי הסיכום יעמוד על 110 מיליון שקלים.

יעקב ברקאי: יש עבודה שמתבצעת בינינו לבין משרד התיירות על בחינת המבנה הארגוני.

יעקב ברקאי: למרבה הפלא ולמרות מה שהוצג כאן אין קשר בין תקציב השיווק לבין כמות התיירים הנכנסת.

יעקב ברקאי: תקציב השיווק הולך ויורד בהתאם לתקציב ולא בהבדלים כל כך משמעותיים.

יעקב ברקאי: התקציב הוא פחות או יותר דומה במהלך השנים ואין שום קשר בין תקציב השיווק לבין מספר התיירים.

יעקב ליצמן: זאת אומרת, אתה לא מסכים לזה.

יעקב ליצמן: אתה מכחיש את העובדה שאם יש יותר שיווק, יש יותר תיירים?

ראובן ריבלין: הוא אומר שזה לא תלוי.

ראובן ריבלין: אני אומר שחבל על ה-110 מיליון שקלים.

ראובן ריבלין: 110 מיליון שקלים לשיווק, באמת לא משנה דבר.

יעקב ליצמן: אני שואל אם אפשר לתת סכום חד-פעמי.

יעקב ברקאי: אנחנו בודקים עם משרד התיירות.

יעקב ליצמן: אם תוסיפו עוד 10-20 מיליון שקלים, לא עשיתם שום דבר.

יעקב ברקאי: אנחנו בודקים יחד עם משרד התיירות ויחד עם המלונאים.

יעקב ברקאי: אנחנו מפספסים כאן בגדול, אבל כנראה הפספוס הוא לא בגלל כסף.

יעקב ברקאי: גם בגלל כסף, ומשרד האוצר מודע לזה, אבל יש פה כנראה בעיה מבנית שצריך לפתור גם אותה.

יעקב ברקאי: אחרי שהוועדה תגיע למסקנות שלה – וכנראה שהמסקנות חזקות – הכסף לא יהווה בעיה.

יעקב ליצמן: אני לא מבין.

אבשלום וילן: לשם השוואה, כמה משקיעה מצרים בשנה?

יעקב ליצמן: הרבה כסף.

יעקב ברקאי: במצרים יש רשות שיווק.

יעקב ליצמן: מי אמר שאתה צודק?

יעקב ליצמן: ניסית פעם לפעול אחרת?

ראובן ריבלין: אנחנו מדברים כרגע על השיווק שיהיה שיווק יעיל.

ראובן ריבלין: הוא צריך 250 מיליון שקלים והוא מקבל 110.

ראובן ריבלין: זאת אומרת שהוא צריך תוספת של 140 מיליון שקלים.

יצחק הרצוג: אני מוכן ללכת אתו לרפורמה.

יעקב ליצמן: אני רוצה לשאול לגבי המקומות הקדושים.

יעקב ליצמן: במקרה ראיתי בדף שנתן לנו מרכז המידע של הכנסת שבשנת 2004, היה סכום של 7 מיליון ו-800 שקלים ומאושרים 13 מיליון שקלים.

יעקב ליצמן: בביצוע היה סכום של 10 מיליון שקלים.

יעקב ליצמן: זאת אומרת, 3 מיליון שקלים לא בוצעו.

יעקב ליצמן: בשנת 2005 התקציב המקורי הוא 7.5 מיליון שקלים, אושר 8.8 מיליון, ו הביצוע היה 5.4 מיליון.

יעקב ליצמן: זה כמעט שישים אחוזים ביצוע.

יעקב ליצמן: אני שואל כמה ביצעו השנה.

יעקב ליצמן: חוץ מזה, איך זה יכול להיות?

יעקב ליצמן: כל הזמן אומרים לי שחסר כסף.

יצחק הרצוג: בפועל מה שהיה, זה היה ישראבלוף והארגון פועל בתת-תקצוב להגיע למיליון ו-900 כאשר מינימום הוא צריך ארבעה מיליון, וזה עוד לפני החזר חובות לפיתוח.

יצחק הרצוג: אנחנו הגענו להסדר עם משרד האוצר, ואנחנו מקווים להחתים את כל השותפים.

יצחק הרצוג: אנחנו גם בתהליך הבראה פנימית של התאגיד.

יצחק הרצוג: עם ג'קי ירצה להתייחס, הוא יוכל לעשות זאת.

יעקב ליצמן: השאלה הייתה על תת-ביצוע.

יצחק הרצוג: התת-ביצוע לא היה בשליטתי.

עודד גרופמן: פעילות הפיתוח במקומות הקדושים בהתחלה עברה למשרד התיירות.

עודד גרופמן: לאחר מכן הוחלט להעביר זאת למשרד ראש-הממשלה.

יעקב ליצמן: אני מסכם את הישיבה.

יעקב ליצמן: ועדת הכספים ממליצה למשרד האוצר להגדיל את התקציב לסעיף השיווק.

יעקב ליצמן: קשה לי לומר סכום, אבל אנחנו בהחלט מבקשים להגדיל באופן משמעותי את סעיף השיווק.

יעקב ברקאי: זה לא יהיה בבסיס.

יצחק הרצוג: על זה עוד נדבר.

יעקב ליצמן: אני דווקא חושב שזה צריך להיות בבסיס, אבל על זה נדון.

יעקב ליצמן: תודה רבה.