ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 96, 2006-12-05 12:00

מיכאל מלכיאור: שלום, אני פותח את הישיבה.

מיכאל מלכיאור: אני מרגיש שהדברים לא מספיק זזים בנושא של כלל התלמידים יוצאי אתיופיה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לדעת, מה ההתקדמות מהפעם האחרונה שאנחנו עסקנו בנושא.

מיכאל מלכיאור: עודי, תסביר לנו איפה עדיין ישנן בעיות, ומה פטרתם מאז הדיון האחרון.

עודי בהט: אני לא הבאתי איתי תמונת כוללת לכל הנושא.

עודי בהט: אין לי ריכוז של הסעיפים השונים של הביצוע של התוכנית, אבל אני במעקב אחרי זה.

מיכאל מלכיאור: למה אתה בא לישיבה בלי להביא את הנתונים?

עודי בהט: הנושא שהוצג בפנינו, היה הנושא של תלמידים בני הקהילה האתיופית שאינם עולים.

מיכאל מלכיאור: חלק עולים וחלק ילידי עולים.

עודי בהט: זאת היתה הכותרת הישיבה, שאליה התכוננו באופן יסודי.

עודי בהט: לא ראינו בזה ישיבת מעקב.

עודי בהט: הייתי עושה את זה במשמחה, כפי שעשינו את זה הרבה מאוד פעמים.

מיכאל מלכיאור: אם הייתי נכנס יותר לפרטים, הייתי משנה את זה.

מיכאל מלכיאור: חה"כ אלקין, האם אתה ביקשת ישיבה על אלה שאינם עולים?

זאב אלקין: לא.

עודי בהט: אנחנו מבצעים את כל התוכנית שהצגנו בפני ועדת החינוך הלכה למעשה, דבר אחר דבר, והכל מתקדם, כולל ההוראה באולפנים, כיתות הקלט.

עודי בהט: כל סעיף וסעיף מתבצע ככתבו וכלשונו.

עודי בהט: הקהילה האתיופית מונה 33,000 תלמידים במערכת החינוך, כאשר 15,000 הם תלמידים שעלו לישראל מאתיופיה, ועוד 18,000 שהם ילידי הארץ, בני הורים שהגיעו מאתיופיה בשנים 1984 ו-1991.

עודי בהט: הם ממשיכים לבוא כל הזמן.

מיכאל מלכיאור: האם אתם מתייחסים לילידי הארץ כאל עולים, או כאל צברים לכל עניין?

עודי בהט: זה לא צברים לכל דבר ועניין.

מיכאל מלכיאור: אני שואל לגבי התקצוב, התוכניות וכל השאר.

עודי בהט: בחינוך היסודי נוהג דוח שושני על כל מרכיביו.

עודי בהט: בתקצוב של דוח שושני, נאמר כי התקצוב ניתן לתקן הכללי של בית הספר.

עודי בהט: בתוך המערכת הזאת ניתן מדד גם לילדים עולים, וגם לילדים להורים שעלו מאתיופיה משנת 84.

עודי בהט: עכשיו זה שונה לשנת 1987.

עודי בהט: בחינוך היסודי האלמנט של בני הורים עולים, קיים.

מיכאל מלכיאור: אף על פי שהגל הראשון היה לפני 87.

מיכאל מלכיאור: זאת אומרת, שהילדים שלהם כבר לא יקבלו את העזרה.

עודי בהט: הם כבר לא נכללים בתוספת של התקצוב לעולים.

עודי בהט: בשנה האחרונה זה עודכן ל-87.

מיכאל מלכיאור: זה משמעותי.

מיכאל מלכיאור: הגל הגדול היה ב-84.

עודי בהט: רוב התלמידים בחינוך היסודי הם מהגל שבא אחר כך.

עודי בהט: בחטיבות העליונות התקצוב של דוח שושני לא עובד.

עודי בהט: אשר על כן, התקצוב לתלמידים עולים מאתיופיה בחטיבות עליונות הוא תקציב צבוע מראש, אבל לא במסגרת גלובאלית כמו ביסודי.

עודי בהט: שם ניתנות שעות לתלמידים שהם עולים בעצמם מאתיופיה.

עודי בהט: בחטיבות הביניים ובחטיבה העליונה ניתנות שעות עזר לתלמידים שעלו החל מינואר 91.

עודי בהט: זה אפילו יותר ארוך טווח מהזכאות של התלמידים בבחינות בגרות, שהיא רק משנת 94.

מיכאל מלכיאור: עכשיו אני מבין מה ההיגיון מאחורי ההחלטה שלי לדבר על ילדים של עולים ולא על העולים עצמם, כי אין בהחלטה הזאת שום היגיון.

מיכאל מלכיאור: אני שמעתי מכמה בתי ספר שבהם יש ריכוז גדול של עולים מאתיופיה, שלא ניתן להבדיל עניינית בין הילדים שהם עצמם עלו לבין הילדים שהוריהם עלו.

מיכאל מלכיאור: לכן, אין היגיון בהפרדה המוחלטת הזאת שאתם עושים.

מיכאל מלכיאור: עכשיו אני מבין, למה אנחנו עוסקים בשאלה הזאת ולא בשאלה הכוללת.

עודי בהט: כיוון שאני מכיר היטב את כל בתי הספר עתירי העולים מאתיופיה בארץ, אני יכול להגיד כמה דברים.

עודי בהט: לגבי תלמידים שהוריהם עלו בשנת 1984 - אנחנו פוגשים יותר ויותר ילדים שמשתלבים במערכות הממלכתי-דתי והממלכתי בצורה טובה.

עודי בהט: אני אומר את זה לא כדי להגיד שאין לנו בעיות וקשיים.

עודי בהט: צריך להבין שילדים שהוריהם נמצאים בארץ 20 שנה ויותר, מצבם כן שונה בממוצע.

עודי בהט: כמובן, שיש יוצאי דופן בכל מקום, גם לרעה וגם לטובה.

קריאה: מאיזו בחינה?

עודי בהט: מבחינה לימודית.

מיכאל מלכיאור: בפני יש דוגמא של בית ספר, שאותו בדקתי לעומק.

מיכאל מלכיאור: בבית הספר הזה יש 400 תלמידים, כאשר 90% הם יוצאי אתיופיה.

מיכאל מלכיאור: 70% הם ילדים שמוגדרים על ידי מוסדות הרווחה כילדי משפחות מצוקה.

מיכאל מלכיאור: חלק גדול מהתלמידים נמצאים בתוך הסלם האתיופי.

מיכאל מלכיאור: כולם הולכים ביחד.

מיכאל מלכיאור: התלמידים האלה לא נמצאים היום בבית הספר הזה.

מיכאל מלכיאור: הם בורחים מבית הספר בגלל סטיגמה או משהו אחר.

מיכאל מלכיאור: שם אתה רואה כי אין הבדל בין הילדים האלה לילדים האלה.

מיכאל מלכיאור: להורים אין תעסוקה.

מיכאל מלכיאור: אגב, אלה בתי ספר שעושים עבודה נהדרת.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לשבח את מערכת החינוך מהבחינה הזאת.

מיכאל מלכיאור: התוצאות מאוד מעניינות, אבל בלי כלים אין כלום.

עודי בהט: אני מכיר את המצוקות של הקהילה האתיופית בעל פה, ואני מעלה ומציף אותן בפני הנהלת המשרד כל שעה וכל רגע.

עודי בהט: אי אפשר לחשוד בי שאני מיפה את התמונה.

עודי בהט: אני כואב את הדברים עם נגיסט ושאר החברים מהקהילה.

עודי בהט: אני לא בא ליפות כלום.

עודי בהט: יש 30-40 בתי ספר בארץ שיש בהם למעלה מ-50% תלמידים עולים יוצאי אתיופיה.

עודי בהט: רובם הם בתי ספר שיש בהם אחוז גדול של עולים ואחוז גדול של ילידי הארץ.

מיכאל מלכיאור: עצם זה שהם לומדים ביחד, זה מראה לך שאין הבדל ביניהם.

עודי בהט: ברוב בתי הספר האלה יש ערוב של שני סוגי התלמידים.

עודי בהט: בדרך כלל המשאבים הם מרובים מאוד בבתי הספר האלה.

עודי בהט: זה יכול להגיע ללמעלה מ-50 שעות לכיתה.

עודי בהט: יחד עם זה מופעלים באותם בתי ספר אלמנטים אחרים, שהם לא שעות עזר, כמו מגשרים, השתלמויות מורים, תוכניות לעולים ותיקים, שבהם משולבים גם בני עולים.

עודי בהט: התוכניות מופעלות כלפי אוכלוסייה בעלת קשיים, ושם אנחנו כן מצרפים גם ילידי הארץ שהוריהם עולים.

עודי בהט: בבתי הספר האלה המצוקה היא קשה, לפני שדורכים בפתחה של מערכת החינוך.

מיכאל מלכיאור: השאלה, מה משרד החינוך עושה כדי לפתור זאת.

קריאה: בסוף מפילים הכל על בתי הספר.

קריאה: לא מתקצבים, ובית הספר צריך לפתור את הבעיות.

עודי בהט: בחינוך הממלכתי יש מעברים דרמטיים, בייחוד של אלה שהם ילידי הארץ ואינם נתונים עוד למרותה של המערכת המגיירת.

עודי בהט: שם ההשתלבות היא הרבה יותר טובה, והדברים אינם נראים באופן שהם נראים באותן שכונות המצוקה, בבתי ספר מרוכזי העולים.

עודי בהט: בתוכניות שאנחנו מפעילים, כמו גם בהקצאת כספים לקידום נוער עולה.

עודי בהט: המדריכים הם מדריכי קידום נוער ייעודיים, בני הקהילה.

עודי בהט: הם לא עושים הבחנות בין ילד עולה לילד ותיק.

עודי בהט: יחד עם זאת, המשרד עוסק בימים האלה ממש - על רקע מה שקורה ביסודי, שם בני עולים מתוקצבים גם כן, כלימוד מהלקחים של דוח שושני ביסודי - בנושא של מדד הטיפוח, שהוא המדד שבתוכו נכללים הרבה מאוד אלמנטים.

עודי בהט: תוך כדי כך נשקל גם העניין הזה של בני עולים.

עודי בהט: דהיינו, של ארץ המוצא גם של ההורים ולא רק של הילדים.

עודי בהט: הנושא הזה בעבודה.

עודי בהט: הוא יוגש לשרה ולמנכ"ל.

עודי בהט: תוך כדי כך נשקלת גם האפשרות להכניס באופן יותר משמעותי את האלמנט של בני עולים, בגומה למה שנעשה בחינוך היסודי.

עודי בהט: אין בזה התחייבות על כלום, כי זה בעבודה של הוועדה של משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נדרוש את ההתחייבות.

עודי בהט: הנושא בתהליך של בחינה, כולל האלמנט הזה.

עודי בהט: עוסקים בזה גם אגף המיכון, גם אגף התקציבים וגם המנהל הפדגוגי.

מיכאל מלכיאור: אני מבין למה אתה נזהר בכל מילה ושוקל כל דבר.

מיכאל מלכיאור: האם אתה חושב שזה מוצדק ונכון?

עודי בהט: אני חושב, שנכון לבחון זאת בצורה רצינית.

מיכאל מלכיאור: אתה הפכת להיות דיפלומט.

עודי בהט: חינכתם אותי להיות זהיר.

מיכאל מלכיאור: אם אתה לא יכול לענות על זה בכנות, אז תעזוב.

עודי בהט: אני חושב, שהמרכיב הזה בקרב רבים מאוד מבני הקהילה האתיופית הוא חשוב.

עודי בהט: בהחלט צריך להסתכל על הדור השני.

עודי בהט: גם המחקרים מדברים על הצורך של דור הביניים.

עודי בהט: אנחנו שותפים לדעה הזאת.

יצחק גלנטי: אני רוצה לשאול, מה זה מדד טיפוח?

עודי בהט: אני לא יכול לענות על זה.

עודי בהט: אני לא עוסק בזה.

זבולון אורלב: מדד הטיפוח לוקח כמה פרמטרים, שעל פיהם נותנים סיוע נוסף לתלמידים.

זבולון אורלב: מדובר במצב סוציו-אקונומי, הכנסה לנפש של המשפחה, מקום המגורים, שנת העלייה, מספר הנפשות בבית, ועוד כמה מרכיבים מהסוג הזה.

זבולון אורלב: אומרים שתלמיד שמתקיימים בו כל המרכיבים האלה, זוכה לתקצוב גדול יותר, למספר שיעורים גדול יותר, הכיתות שלהם קטנות יותר וכו'.

יצחק גלנטי: אם כן, מדד הטיפוח לא כולל ידע של התלמיד בכלל.

יצחק גלנטי: הוא מתייחס רק למצב הסוציו-אקונומי שלו.

זבולון אורלב: הנחת היסוד, אשר מוכחת בכל העולם, היא שלסביבה הלימודית, לסביבה המשפחתית ולסביבה הקהילתית שבה אדם חי, יש קשר מאוד ישיר מול הישגים לימודיים.

מיכאל מלכיאור: האגודה הישראלית למען ילדים עולים היו גם כן בין אלה שביקשו את הדיון היום.

רומן שניידר: אנחנו עובדים עם העולים לאתיופיה, ואנחנו קוראים להם עולים מאתיופיה בין אם הם נולדו כאן ובין אם הם הגיעו מאתיופיה.

רומן שניידר: בעיני האגודה אין שום הבדל בין שתי הקבוצות הללו.

רומן שניידר: אם ישנם מאפייני ילדים עולים, אלה אותם מאפיינים בדיוק לשתי הקבוצות: מבחינה שפתית, מבחינת זהות ושייכות, מבחינה לימודית וכו'.

רומן שניידר: הרב מלכיאור הביא דוגמא מבית ספר שבו אנחנו עובדים, בית ספר רש"י בנתניה, שם אנחנו מפעילים תוכנית של עזרה דרך בעלי חיים לילדים האלה.

רומן שניידר: האווירה במקום היא מאוד קשה.

רומן שניידר: אין שום הבדל בין שתי קבוצות הילדים הללו.

רומן שניידר: אני מסכים עם עוד, שזה לא טוב לעשות הכללות.

רומן שניידר: אני רוצה לדבר על שני עקרונות שמנחים אותנו בעבודה עם הילדים האלה.

רומן שניידר: העיקרון הראשון הוא, אם לא אנחנו, אף אחד אחר לא יעזור להם.

רומן שניידר: אין להם משפחות תומכות, אין הורים שיכולים לעזור בלימודים, אין אמצעים למורים פרטיים או חוגים.

רומן שניידר: כל האחריות על הילדים הללו צריכה להיות של המדינה.

רומן שניידר: כך אנחנו רואים את זה, עודי.

עודי בהט: אני יכול למנות לך את כל מה שהמדינה נותנת חוץ ממה שאתם נותנים.

רומן שניידר: אנחנו לא ננהל ויכוח עכשיו, למה קרנות וארגונים צריכים לעשות את זה אם יש את המדינה.

רומן שניידר: העיקרון השני שלנו, הוא השקעה לטווח ארוך.

רומן שניידר: אם אנחנו לא נעזור עכשיו – ואנחנו זה גם המדינה, הקרנות והארגונים - זה יחזור אלינו כבומרנג בעתיד הלא רחוק.

רומן שניידר: רואים את הסימנים כבר היום.

נגיסט מנגשה: אני רוצה לחזק את רומן.

נגיסט מנגשה: להיות יליד הארץ בקרב יוצאי אתיופיה, לא מקנה כלום.

נגיסט מנגשה: מדובר במשפחות ממצב סוציו-אקונומי מאוד קשה.

נגיסט מנגשה: מרביתם אינם עובדים והם גרים בשכונות מצוקה.

נגיסט מנגשה: למרות שהמדינה דאגה שתהיה משכנתא, הכסף הזה נתן אפשרות לקנות בשכונות הכי קשות.

נגיסט מנגשה: בשכונה קשה יש בית ספר חלש.

נגיסט מנגשה: זה ממש כדור שלג.

עודי בהט: בית הספר רש"י לבני העולים הוא כן מתוקצב, כי הוא בית ספר יסודי.

נגיסט מנגשה: אני לא מכירה את בית ספר רש"י.

נגיסט מנגשה: אני מדברת באופן כללי.

מיכאל מלכיאור: נגיסט אמרה כי הכסף שהמדינה נותנת – וזה לא אתה, עודי, ולא משרד החינוך - מאפשר לקנות דירה באזור שהופך להיות סלם.

מיכאל מלכיאור: זה חוסר הסבירות בעניין.

מיכאל מלכיאור: אחר כך בית הספר הולך בעקבות זה.

מיכאל מלכיאור: אחר כך אנחנו דנים בשאלה, איך אנחנו יכולים לתת הכלים לבתי הספר הללו.

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא מטפלים עכשיו בשאלות הכלליות.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לדעת, איך אנחנו יכולים לתת את עזרה.

נגיסט מנגשה: להיות יליד הארץ פוגע בזכויות של משרד החינוך, שמעניק לילדים עולים.

נגיסט מנגשה: מהראשון לינואר 1991 ילדים נחשבים עולים.

נגיסט מנגשה: יש להם 1.75 שעות עולים.

נגיסט מנגשה: ילידי הארץ לא זכים לשעות האלה.

נגיסט מנגשה: בנוסף, אם יש שירותים אחרים, שעולים חדשים זכאים להם, הילדים הותיקים לא מקבלים אותם.

נגיסט מנגשה: הפערים בהישגים הלימודיים שלהם הם בדיוק כמו של ילדים חדשים.

נגיסט מנגשה: אנחנו עובדים ב-27 יישובים ויש לנו 7,000 תלמידים בתוכנית שלנו, מדיל 13 עד 18.

נגיסט מנגשה: אנחנו מקבלים תלמידים מכיתות קטנות.

נגיסט מנגשה: בכיתות ז הפערים הם עצומים.

נגיסט מנגשה: גם המדינה לא תצליח לצמצם אותם.

נגיסט מנגשה: בנוסף לזה, יש דיווחים קשים מגופים מפעילים לילדים הזקוקים לצרכים בסיסיים.

נגיסט מנגשה: אין להם מספקי ספרים, אין להם כלי כתיבה.

נגיסט מנגשה: בנוסף, הם גם לא מצליחים לשלם את תשלומי החובה לבתי הספר.

נגיסט מנגשה: הרבה פונים לפרוייקט הלאומי, אך הפרוייקט לא יכול לתת מענה.

נגיסט מנגשה: לגבי עולים חדשים - לאלה שנמצאים גם במרכז קליטה, יש זכאות.

נגיסט מנגשה: עדיין יש בעיה בנושא של גיור.

נגיסט מנגשה: הוא לא מסתיים בזמן, וילדים עוברים ממרכז קליטה לדיור קבע באמצע שנה.

נגיסט מנגשה: בית ספר המקבל את הילדים האלה צריך להתכונן לזה.

נגיסט מנגשה: בנוסף, במקומות הותיקים יש בריחה של הותיקים.

נגיסט מנגשה: להורים של ילדי העולים אין יכולת לשלם כמו הורים אחרים, ובנוסף ישנה גם גזענות.

נגיסט מנגשה: אנשים אומרים: הילד שלי לא יוכל לשבת באותו בית ספר עם ילדי עולים.

נגיסט מנגשה: לשמחתי, יש שיפור במגמתיות של אנשים, אבל זה לא מספיק.

נגיסט מנגשה: באיזה ביקור שלי, שמעתי כי בעלת תפקיד לא מרשה להכניס ילדים מאתיופיה לאיזה גן בגלל שהנכד שלה לומד שם.

נגיסט מנגשה: אני אפנה לכל מקום כדי לעשות סדר בנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לשאול אותך, האם את יכולה מהניסיון שלך לאשר את ההנחה הבסיסית, שהמדינה חייבת להתייחס לילדי עולים כמו שהיא מתייחסת לילדים שבעצמם עלו?

נגיסט מנגשה: זה מחייב.

מסרט ירקו: אני רוצה לציין, כי בכל נושא החינוך המשרד מתייחס לילדי עולים כמו לילדים עולים.

מסרט ירקו: לא עושים שום הבחנה.

מסרט ירקו: כל עוד הילד זקוק לעזרה ותמיכה, הוא יקבל אותה.

זבולון אורלב: כאשר ועדת שושני קבעה את הכללים של התקצוב, היא קבעה שהתקצוב המינימאלי לתלמיד יהיה שעה ורבע.

זבולון אורלב: התלמיד שצובר את כל האפשרויות, עולה חדש מאתיופיה שהגיע אתמול, מקבל שעתיים.

זבולון אורלב: מה המצב כרגע?

זבולון אורלב: האם התקצוב של שעתיים לתלמיד עולה נשאר?

עודי בהט: באופן פורמלי התקצוב נשאר.

זבולון אורלב: אני שמעתי שאתה מדבר על 1.75.

עודי בהט: בחטיבות הביניים 1.75, ולא בחינוך היסודי.

זבולון אורלב: כמה ביסודי?

עודי בהט: זה בתוך המערכת של התקן.

מיכאל מלכיאור: הוא לא יודע שזה שונה.

זבולון אורלב: התקן בנוי פר תלמיד.

עודי בהט: התקן בנוי על 30% תוספת על התקן הבסיסי פר תלמיד, לתלמיד שעלה אתמול מאתיופיה.

עודי בהט: זה נותן בסך הכל לבית הספר תוספת לתקן שלו.

זבולון אורלב: מה התקן הבסיסי?

עודי בהט: 1.4 שעות.

זבולון אורלב: החשש שלי, שבקיצוץ של ה-5 שנים האחרונות, הם קיצצו בתקן פר תלמיד גם לעולים החדשים.

מיכאל מלכיאור: נברר את זה.

אלכס מילר: אני רציתי לשאול, מה ההבדל בין עולה לילד שההורים שלו עלו?

אלכס מילר: האם ההבדל הוא בשעות ההוראה?

מיכאל מלכיאור: השעות הנוספות שבית הספר מקבל עבור ילד שהוא עולה, הוא לא מקבל עבור ילד שהוריו הם עולים.

עודי בהט: בחטיבות העליונות.

מיכאל מלכיאור: ובבית ספר יסודי הוא מקבל את זה בצורה מוגבלת.

עודי בהט: בצורה שווה, על פי העקרונות של התגמול הדיפרנציאלי.

מסרט ירקו: לא כמו שעולה מקבל.

מיכאל מלכיאור: לא כמו שעולה מקבל.

עודי בהט: גם בבית ספר יסודי את הבעיה של בני עולים.

נגיסט מנגשה: ברגע שבית הספר מקבל את האוטונומיה להשתמש בשעות העולים האלה, יש בעיה.

נגיסט מנגשה: מנהל בית ספר אחראי לכל השעות האלה.

נגיסט מנגשה: מנהלים בעלי אידיאולוגיה לקליטת עלייה, ינצלו את הכל.

נגיסט מנגשה: מנהלי בתי ספר אחרים...

עודי בהט: דוח שושני נתן את שיקול דעת למנהלים, איך להפעיל את השעות.

מיכאל מלכיאור: אבל דוח שושני לא נותן את זה לילדים של העולים, אלא רק לעולים.

מיכאל מלכיאור: אם אני טועה, תגיד לי.

עודי בהט: אם הייתי חושב שאתה טועה, הייתי אומר לך.

מיכאל מלכיאור: זאת התשובה לשאלה של אלכס.

אבי מגפן: אני הבנתי שהורים שעלו מ-87 יחול עליהם התקצוב הדיפרנציאלי.

אבי מגפן: רוב העולים שהגיעו במבצע משה זה עד 85.

אבי מגפן: אנחנו פה מאבדים קבוצה גדולה של אנשים, שגם הילדים שלהם הם באותו מצב כמו של העולים החדשים.

עודי בהט: אני צריך לבדוק אם זה הוזז לשנת 1987 או לא.

עודי בהט: אני חושב שכן.

זאב אלקין: לגבי העולים הטריים – היה דיון על זה בוועדת העלייה והקליטה.

זאב אלקין: שר הקליטה התחייב לשקול את כל המדיניות של הכניסה למרכזי הקליטה של העולים החדשים.

זאב אלקין: זה בין משרד הקליטה לסוכנות.

מסרט ירקו: לגבי יציאה ממרכזי קליטה, למשרד הקליטה אין שליטה על זה.

מסרט ירקו: השליטה היא של הסוכנות היהודית.

מסרט ירקו: גם אנחנו עובדים עצות.

מסרט ירקו: עולים מגיעים ליישובים בלי שום הכנה מקדימה של הלשכות של משרד הקליטה לגבי העולה שצריך להגיע ליישוב הקבע.

זאב אלקין: היציאה היא פועל יוצא של הכניסה.

זאב אלקין: הכניסה היא על בסיס מיטות פנויות.

עודי בהט: כל שבועיים מגיעים ליישוב קבע.

זאב אלקין: לגבי הסוגיה שעולה כאן, זה חלק מסוגיה יותר כללית של כל ההגדרות מה הוא ילד עולה, לגבי קטגוריות שונות של ילדי עולים.

זאב אלקין: ההגדרות הן מאוד לחומרה לגבי כל הקבוצות.

זאב אלקין: ההגדרות גם לא אחידות.

זאב אלקין: אפילו כאן, תוך כדי דיון, נאמר שלצורך כזו כן נכנס פנימה ולפעולה אחרת זה לא נכנס פנימה.

זאב אלקין: אין ספק, שצריכים לעשות פה סדר בסיסי בכל ההגדרות האלה.

זאב אלקין: אולי צריך ליצור כמה מדרגים, כי אי אפשר להגיד שילד עולה בשנתו הראשונה זהה לילד שנולד כאן.

זאב אלקין: אין שקיפות בעניין הזה.

זאב אלקין: בכל תוכנית יש הגדרה אחרת.

מיכאל מלכיאור: דרוש סדר ושקיפות, אבל זה לא אומר אחידות.

זאב אלקין: מצד שני, כן דרושה הרחבה לגבי כל הקטגוריות.

זאב אלקין: המשרד הולך הרבה יותר לחומרה לעומת המציאות שעולה במחקרים.

מיכאל מלכיאור: זה בגלל האילוצים התקציביים.

זאב אלקין: לא תמיד זה אילוצים תקציביים.

זאב אלקין: לפעמים אלה דברים שלא עולים כסף, אלא עניין של הגדרה.

זבולון אורלב: אני תומך בדעתו.

זבולון אורלב: זה לא תמיד עניין של כסף.

זבולון אורלב: אם המשרד אומר שתלמיד מסוים צריך לקבל איקס שעות והאוצר נותן איקס מינוס ווי, עדיין כולם יודעים שצריך איקס ויש מטרה וחסר ווי.

זבולון אורלב: אם אתה משלים עם הווי, אתה אומר שזה המצב הנורמטיבי.

זבולון אורלב: לא כך.

זבולון אורלב: המצב הנורמטיבי צריך להיות תקצוב איקס, ומזה אסור לרדת.

מיכאל מלכיאור: זה כסף.

זבולון אורלב: על זה נתווכח.

זאב אלקין: לפעמים זה עניין של תפיסה.

זאב אלקין: עודי עכשיו עזר לנו מאוד בנושא שלא עולה כסף, התאמות לבגרויות.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לסכם את הישיבה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו ממליצים ודורשים, להשוות בין תלמידים בני עולים מאתיופיה לכל התנאים של התלמידים שהם בעצמם עלו מאתיופיה, גם ביסודי, גם בחטיבה וגם בתיכון.

מיכאל מלכיאור: אנחנו חושבים שזה לא נכון לעדכן את שנת העלייה מ-84 ל-87, כי זה אז יוציא את כל העולים שהגיעו במבצע משה.

מיכאל מלכיאור: זה לא נכון לעדכן את זה, בפרט לנוכח התיאור ששמענו מבית ספר בו יש ריכוז גדול של עולים, יותר מ-50% מהתלמידים הם בני הקהילה האתיופית.

מיכאל מלכיאור: הנתונים מצביעים על כך שאין כמעט הבדל, ולכן אנחנו צריכים להתייחס אליהם בצורה שוויונית לגמרי ולהגביר את השעות.

מיכאל מלכיאור: דיברתי עם כמה מנהלים בעניין, שאומרים שהם חסרי כלים.

מיכאל מלכיאור: המשרד עושה, אבל עדיין מספר השעות שהוא נותן רחוק ממה שדרוש למערכת, כדי שהילדים לא יהיו במצב כזה ופעם אולי נצטרך להחליט לגבי הנכדים של העולים.

מיכאל מלכיאור: כדי לשנות את המצב הזה, צריך לתת יותר שעות שבתי הספר צריכים, שעות ייעוץ ושל יתר הדברים הנחוצים לילדים האלה.

מיכאל מלכיאור: אני שמח, שבמשרד החינוך כבר דנים על זה ברצינות.

מיכאל מלכיאור: זה עכשיו עומד בפני החלטת משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים להמליץ לכם, לקבל את ההחלטה הנכונה.

זבולון אורלב: השאלה היחידה שלי, היא מה הולך לקרות בתקציב 2007.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מדברים על ילדי עולים.

זבולון אורלב: אולי יש קיצוץ בשנת 2007.

מיכאל מלכיאור: הם לא מקבלים בכלל.

זאב אלקין: כמו בבדיחה הידועה, התשובה היא שאתה צודק וגם אתה צודק.

יצחק גלנטי: האם פרויקט פר"ח גויס לזה?

עודי בהט: כן.

עודי בהט: פרוייקט פר"ח עובד הרבה מאוד בקרב ילדי העולים.

זבולון אורלב: אני חושב שהוועדה יכולה לקבל רושם, שהדרג המקצועי עושה עבודתו נאמנה.

זבולון אורלב: אני לא חושב שהבעיה היא עם המורים והמנהלים.

זבולון אורלב: הבעיה היא, המודעות, סדר העדיפות במשרד והתקצוב.

מיכאל מלכיאור: זה לא עניין של הדרג המקצועי.

מיכאל מלכיאור: בסופו של דבר הנהלת המשרד תקבל את ההחלטה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו ראינו שעד עכשיו היה מצב שילדים ממשפחות עולים, שהם בעלי אותם צרכים, לא קיבלו עד עכשיו כלום.

מיכאל מלכיאור: את המצב הזה אנחנו רוצים לשנות.

מיכאל מלכיאור: עודי סיפר בהתחלה, כי יש דיון במשרד על הנושא, אבל עדיין לא התקבלה החלטה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים להבטיח שההחלטה תהיה נכונה, כי אין שום היגיון בשום החלטה אחרת.

מיכאל מלכיאור: זה יפגע גם בילדים העולים, שנמצאים באותם בתי ספר.

זאב אלקין: בשבוע שעבר השרה נשאלה בנושא התקציב, ואמרה שלא יהיה שום קיצוץ בתקציב של תלמידים עולים, פרט לחפציבה.

זאב אלקין: מתחקיר מעמיק יותר שעשינו בוועדת משנה השבוע, עולה שיהיה קיצוץ.

זאב אלקין: נכון לעכשיו, כפי שבנו את בסיס התקציב, יש קיצוץ.

זאב אלקין: יש התחייבות של המשרד, שהכסף יוחזר במהלך השנה.

זאב אלקין: אני לא באתי על סיפוקי שהבנתי את המשמעות.

זאב אלקין: בשבוע שעבר זה נשמע לגמרי אחרת.

מיכאל מלכיאור: בדיון הקודם דובר על כך שהחזיר את ה-13,00,000 שקלים למכללות האקדמיות.

מיכאל מלכיאור: גם זה לא יהיה בבסיס התקציב, אבל יוסיפו את זה.

זבולון אורלב: אם נלך בשיטה של הסתייגות, זה יהיה בבסיס התקציב.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה, הישיבה נעולה.