ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 95, 2006-12-05 10:30

מיכאל מלכיאור: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו עכשיו בדיון חירום על המצב של המוסדות להכשרת מורים.

מיכאל מלכיאור: לפני כמה שבועות היתה לי פגישה עם הנציגות של המוסדות, ובעקבות זה היתה לי פגישה גם עם שרת החינוך והמנכ"ל.

מיכאל מלכיאור: אתמול העליתי את הנושא בפני שר האוצר, כפי שעשו גם נציגים אחרים של ועדת החינוך.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נעשה מלחמה על הנושא הזה של התקציב למוסדות להכשרת מורים.

מיכאל מלכיאור: מה שעשו פה, זאת לא עבודה רצינית מצד הממשלה.

מיכאל מלכיאור: קבעו איחוד של מוסדות וכבר קיצצו, כאילו שהיה כבר איחוד.

מיכאל מלכיאור: טענו שיש איחוד ולכן יש חיסכון גדול, ואז קיצצו כמעט 200,000,000 שקלים על בסיס זה, ועכשיו ממשיכים לקצץ על בסיס דבר שעדיין לא קרה.

מיכאל מלכיאור: זה שלומיאלי.

מיכאל מלכיאור: אנחנו כוועדת החינוך לא יכולים לראות את התפוררות המוסדות להכשרת מורים.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש להתייחס גם לעניין הזה.

מיכאל מלכיאור: מבחינת חלק ממוסדות השלטון של מדינת ישראל, הילד הולך בבוקר לבית הספר וחוזר בסוף היום.

מיכאל מלכיאור: מה שקרה בין השעות האלה לא משנה.

מיכאל מלכיאור: זה מתפקד.

מיכאל מלכיאור: זה שיש מצב של חורבן, זה כבר לא מעניין.

מיכאל מלכיאור: ניסיתי גם להגיד את זה בישיבה.

מיכאל מלכיאור: כל המוסדות להכשרת מורים מתפקדים, באים סטודנטים ויוצאים עם תעודת הוראה, ולכן זה לא משנה אם סגרו כמה חוגים.

מיכאל מלכיאור: זה נראה כאילו אתם מסתדרים לא רע עם הקיצוץ שיש.

מיכאל מלכיאור: פה אתם מדברים עם המשוכנעים, אבל אתם חייבים להדגים זאת בפני מי שצריך להבין את זה, משרד החינוך והאוצר, ולספר מה קורה בשטח הזה.

זבולון אורלב: בשנים האחרונות קרה נזק, שספק אם ניתן לתקנו, בכל הסוגיה של הכשרת מורים.

זבולון אורלב: המסר של הקיצוץ כלפי המורים, ההתייחסות למוסדות להכשרת מורים כמוסדות אקדמאים נחותים, גרמו את הנזק החמור ביותר שהיה במערכת החינוך.

זבולון אורלב: אני שייך לאלה שסבורים, שאיכות המורים, רמת המורים, המוטיבציה של המורים, אלה הגורמים הכי חשובים במערכת החינוך, שבסופו של דבר יקבעו את הגורל של מערכת החינוך.

זבולון אורלב: לא מספר הכיתות החסרות, לא מספר שעות הלימודים ומספר המחשבים.

זבולון אורלב: כולם חשובים, אבל בסדר החשיבות, המורה האיכותי, המשכיל, עם המוטיבציה הגבוהה, עם תחושת השליחות החינוכית, עם הערכים, זה הדבר החשוב ביותר.

זבולון אורלב: אני מרגיש, שבחוט השדרה הזה הכו מכות קשות ואנושות.

זבולון אורלב: שרת החינוך, שאני מוקיר אותה, באה מתוך החבורה.

זבולון אורלב: אני מעריך, שהיא מבינה טוב יותר משרת החינוך הקודמת בסוגיה.

זבולון אורלב: אני לא מייחס לה כוונות שהיא רוצה לפגוע במורים או במכללות, אבל היא עשתה טעות חמורה בכך שהיא הסכימה לעסקה שבסופה יש קיצוץ של 22,000,000 שקלים, קיצוץ מתגלגל מהקדנציה הקודמת.

זבולון אורלב: בנוסף, היא החליטה שהקיצוץ האחיד במשרד החינוך, כ-15,000,000 שקלים, ייפול גם כן על המכללות.

זבולון אורלב: סך הכל 35,000,000 שקלים.

אדי הרשקוביץ: 13,000,000 שקלים.

זבולון אורלב: תודה על התיקון.

זבולון אורלב: כבר הרווחנו מהתיקון הקודם.

מיכאל מלכיאור: האם יש כבר החלטה במשרד החינוך?

מיכאל מלכיאור: האם המנכ"ל אמר שיש שינוי?

זבולון אורלב: צריך לזכור שזה קיצוץ אחרי קיצוץ נוסף של 200,000,000 שקלים.

זבולון אורלב: זה דבר בלתי אפשרי.

זבולון אורלב: בתוך אחי אנוכי יושב.

זבולון אורלב: יש פה ראשי מכללות מהמגזר הממלכתי והממלכתי דתי, שאני יושב ומדבר אתם.

זבולון אורלב: אני אומר לך אדוני היושב ראש, מעבר לכל הצרות של מערכת החינוך, זאת הצרה הכי גדולה.

זבולון אורלב: יש פה סכנה אמיתית, שיש לה השלכות חמורות מאוד על מערכת החינוך.

זבולון אורלב: מעבר לכל הטיפול שלנו, אנחנו צריכים להגיש הסתייגות לתקציב, לבטל את הקיצוץ של 22,000,000 שקלים וה-13,000,000 שקלים.

זבולון אורלב: אפשר ללחוץ על שרת החינוך לשנות את סדרי העדיפויות,לקצץ בחינוך המיוחד במקום כאן.

רונית תירוש: חפציבה.

זבולון אורלב: את חפציבה היא כבר קיצצה.

זבולון אורלב: את הגבולות היא החזירה כבר ל-67.

זבולון אורלב: הרבה כבר אין מה להחזיר.

מיכאל מלכיאור: לא, לא.

זבולון אורלב: אתה אמרת לי שמימד המציאה את תוכנית הגושים.

זבולון אורלב: אם היא המציאה את הגושים, היא צריכה להתנגד לגבולות 67.

זבולון אורלב: אי חזרה לגבולות 67 זאת אחת מההסכמות הלאומיות הכי גדולות.

זבולון אורלב: גם מפלגת העבודה וקדימה חושבות כך.

זבולון אורלב: על הסור מרע כולנו מסכימים.

מיכאל מלכיאור: היה יכול לצאת מפה חידוש, שאתם מסכימים סוף סוף לדבר הגיוני.

זבולון אורלב: אין חידוש בזה שאיננו מסכימים לדבר בלתי הגיוני.

זבולון אורלב: אפשר ללחוץ על שרת החינוך, אבל לדעתי לא יצא מזה כלום.

זבולון אורלב: גם אם ייצא, ייצא מזה משהו רע.

זבולון אורלב: יהיה חור במקום אחר.

זבולון אורלב: לכן, זה תלוי בך, אדוני היו"ר.

זבולון אורלב: אני אומר זאת גם מניסיוני, הייתי גם יו"ר כחבר קואליציה תקופה מסוימת.

זבולון אורלב: אם ועדת החינוך מתמקדת בנושא אחד, בהסתייגות אחת, כבר בוועדת הכספים זה יתוקן.

זבולון אורלב: אם כולנו נחתום על מכתב שאומר לשר האוצר, אם אתה לא מתקן את העניין כולנו נצביע בעד ההסתייגות הזאת, הדבר הזה יתוקן.

זבולון אורלב: זאת השפה היחידה.

מיכאל מלכיאור: הבהרנו את זה אתמול בפני שר האוצר.

זבולון אורלב: אני משבח אותך.

זבולון אורלב: אני חושב, שהוועדה בראשותך עשתה עד היום עבודה מאוד חשובה בעניין הזה.

זבולון אורלב: אי אפשר לעבור לסדר היום בנושא הזה.

אורית נוקד: אני מתנצלת, אני סובלת מפיצול אישיות, אני צריכה להיות בבת אחת בוועדת הכנסת ובוועדת כספים.

אורית נוקד: אני מצטרפת לדברים, ואני אחתום על ההסתייגות.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מוכנים להסתפק בשליש ממך.

רונית תירוש: אני רוצה לומר הערה קטנה.

רונית תירוש: אני התחלתי את הקיצוץ הזה, ואני לא מתנערת ממנו ולוקחת אחריות.

רונית תירוש: אני חייבת להדגיש, שהקיצוץ הזה היה משולב בתוכנית שבה מאחדים או סוגרים מכללות.

רונית תירוש: כאשר מדובר על תקציב מקוצץ על פחות מכללות, זה סביר.

רונית תירוש: אבל כאשר מדובר בתקציב מקוצץ על אותו מספר מכללות, זה גורם את העוולה.

רונית תירוש: הנזק נראה כבר היום.

רונית תירוש: יש מחסור במורים ביסודי, ובנוסף מלמדים היום פחות תכנים כתוצאה ממחסור בתקציבים.

רונית תירוש: אנחנו כל הזמן דואגים של יקצצו, אבל אנחנו גם צריכים להילחם על תוספת תקציבית שתשפר את מצבן הפיזי של המכללות.

רונית תירוש: אין מעבדות ראויות, אין ספריות ראויות ואין תשתיות ראויות.

רונית תירוש: אני הייתי רוצה לשמוע בהתייחסות של משרד החינוך, מה קרה לתוכנית האיחודים, מי מונע אותה, מי עצר אותה ומה קורה.

מיכאל מלכיאור: בהתחלת דבריי ציינתי את התוכנית הזאת.

מיכאל מלכיאור: אני לא מבין, איך קיצצתם על בסיס שיהיו איחודים?

מיכאל מלכיאור: הייתם צריכים לעשות את זה הפוך, קודם הייתם עושים איחודים ואחר כך מקצצים.

מיכאל מלכיאור: אם זה טוב או לא, אני לא אתייחס.

מיכאל מלכיאור: אני לא בטוח שגם אם היו עושים את האיחוד, היו יכולים לקצץ סכומים כאלה.

מיכאל מלכיאור: איך עושים קיצוץ לפני שעושים את האיחודים.

רונית תירוש: אני אשמח אם אדי ייתן את התשובה, כי הוא חישב את הדברים בהלימה למדיניות.

שלמה בק: אני ראש הפורום של ראשי המכללות לחינוך.

שלמה בק: אני רוצה להודות לך ולחברי הוועדה.

שלמה בק: אני חושב שלרצף הדיונים בשבועיים האחרונים יש השפעה וחשיבות.

שלמה בק: אני חושב שנרתמתם לנושא בדין, כי הנושא הוא באמת כואב וחשוב מאוד לעתיד המערכת.

שלמה בק: אנחנו נמצאים בפני קריסה.

שלמה בק: קיצוץ של 200,000,000 שקלים שכבר היה והקיצוץ המתכונן, לא מאפשרים לתפקד במערכת אקדמית ראויה לשמה.

שלמה בק: זה בא לידי ביטוי כמעט בכל פן של הלימוד.

שלמה בק: כבר הזכירו פה את הנושא של קיצוץ בשעות הלימוד של הסטודנטים.

שלמה בק: זה כולל קיצוץ מכאיב ובעייתי מאוד בהתנסות, בפרקטיקה שהסטודנטים עושים.

שלמה בק: זה כולל צמצום במספר החוגים, מספר המסלולים, שאנחנו יכולים להרשות לעצמנו לקיים.

שלמה בק: במכללה שאני עומד בראשה, מספר הסטודנטים קוצץ ב-40% ב-4 השנים האחרונות.

שלמה בק: זה אומר שכמעט אי אפשר לקיים מערכת ראויה לשמה.

שלמה בק: התוצאה קיימת כבר היום, מחסור חמור במורים, ומורים שלא קיבלו את כל מרב ההכשרה, כפי שידענו לעשות בשנים הקודמות.

שלמה בק: מערכת ההכשרה שלנו נתפסת בעולם כמערכת מעולה.

שלמה בק: באים ללמוד מאיתנו איך עושים הכשרת מורים.

שלמה בק: אנחנו יוצאים לכל העולם לספר איך אנחנו עושים הכשרת מורים, וניצבים בשורה הראשונה.

שלמה בק: אנחנו לא יכולים לעשות את זה יותר.

שלמה בק: ההישגים שלנו ילכו לטמיון, וזה חבל למערכת כולה.

שלמה בק: בשנים האלה נעצרו לגמרי כל תוכניות הבינוי והפיתוח.

שלמה בק: מכללות, על סמך התחייבויות של כובדו על ידי המשרד, נכנסו להתחייבויות כספיות, שהיום הן לא מסוגלות לעמוד בהן.

שלמה בק: אנחנו נמצאים היום במצב גרוע מכל המערכת האקדמית במדינה.

שלמה בק: הצטיידות, פיתוח, בינוי, ספריות, מחשבים - כל דבר נעצר כי אין לו כסף.

שלמה בק: זה כמובן משפיע על איכות ההוראה.

שלמה בק: הנושא של התואר השני, גם הוא בסכנה.

שלמה בק: הוא לא מתוקצב בכלל.

שלמה בק: הוא מקבל כסף, אבל אין תקנה לגביו.

שלמה בק: זה אחרי פנייה של המערכת שנדאג להתפתחות המקצועית של המורים.

שלמה בק: זה תואר המיועד רק למורים, כדי להביא להתפתחות המקצועית שלהם ולגרום להם להיות מורים טובים יותר, או למלא תפקידים נוספים במערכת, כמו ניהול וייעוץ.

אלכס מילר: בכמה מוסדות מלמדים תואר שני במכללות?

שלמה בק: יש 15 מוסדות.

שרה זיו: יש 15 מוסדות ב-9 מכללות.

שרה זיו: על שולחן המל"ג יש עוד שורה ארוכה של תוכניות, שירחיבו גם את היקף התוכניות וגם את כמות המכללות.

שרה זיו: התוכנית התחילה לפני 4 שנים.

שרה זיו: זה נעשה בקצב.

אלכס מילר: בתואר הראשון הם נקראו B.E.D, והם גם המשיכו את זה בתואר השני.

אלכס מילר: באותה רפורמה שדיברו על איחוד המכללות, אמרו חד משמעית שלא יהיה תואר שייקרה כך, אלא רק B.A.

שלמה בק: ועדת דברת הציעה לעשות את התהליך הזה.

שלמה בק: אנחנו לא בטוחים שהתהליך הזה הוא נכון.

שלמה בק: יש ממדים אופייניים ל- B.E.D, שמכוונים להכשרה להוראה.

שלמה בק: עושים את ההכשרה יותר טובה, ודאי לגיל הרך, לגננות, למורים לבית ספר יסודי.

שלמה בק: אפשר להתווכח על העל יסודי.

שלמה בק: לא הייתי זורק כל כך מהר את ה- B.E.D.

שלמה בק: ברוב העולם המערבי יש תואר כזה, והוא תואר מכובד.

אלכס מילר: הוא תואר מכובד, אבל השם של התואר מונע מסטודנטים איכותיים להגיע למערכת.

אלכס מילר: אני בוגר תואר B.E.D, ואני יודע שהמכללה שלי נסגרה מהסיבה הזאת.

אלכס מילר: הסטודנטים לא הלכו ללמוד שם בגלל השם של התואר.

מיכאל מלכיאור: אלכס הגיע רק לכנסת.

מיכאל מלכיאור: הוא לא יכל להגיע לדברים רציניים בגלל זה.

אלכס מילר: אני הייתי שנתיים יו"ר אגודת הסטודנטים, ואני מכיר את הסיפור הזה טוב.

שרה זיו: אני יודעת למה המכללה נסגרה.

שרה זיו: זה לא בגלל זה.

אלכס מילר: אני יודע למה סטודנטים לא הגיעו לשם, וזה רק בגלל זה.

שלמה בק: התמונה הכוללת של המערכת, היא שאנחנו לא נוכל לספק את הדרישה של משרד החינוך למורים בשנים הבאות.

שרה זיו: המל"ג החזיר את ה- B.E.D.

אלכס מילר: אני לא מאשים אתכם.

אלכס מילר: אני מאשים את המערכת עצמה.

שלמה בק: אנחנו לא נוכל לספק את הסחורה בשנים הבאות.

שלמה בק: לא יהיה מי שיספק את הסחורה, אם הקיצוץ הזה יימשך.

שלמה בק: כמו שאמר חה"כ אורלב, הנזק שנגרם עד היום ספק אם אפשר יהיה לקומם אותו.

שלמה בק: אם הוא יימשך, לא יהיה עם מי לקומם אותו.

יאיר קארו: פנה אלי מנכ"ל משרד החינוך, בוגר אורנים בעצמו, ושאל איך יכול להיות שבוגרי המכללות לחינוך מגיעים היום לשטח כשאין להם חשיפה לתוכניות לימודים המתנהלות בבתי הספר.

יאיר קארו: אמרתי לו, אדוני, תביט בבקשה בתקציב משרד החינוך בשנת 2000 ובתקציב משרד החינוך למכללות לחינוך בשנת 2006, ותראה שירדו 200,000,000 שקלים, שזה בערך שליש מנפח השעות של ההכשרה.

יאיר קארו: מה חשבת, שירד שליש מנפח השעות וזה יישאר אותו דבר?

יאיר קארו: המערכת נפגעת לכל אורך החזית.

מיכאל מלכיאור: מה הוא ענה לך, שהוא מחזיר את ה-200,000,000 שקלים?

יאיר קארו: הוא אמר, שעכשיו הוא מבין שיש קורלאציה.

יאיר קארו: הדברים לא תלושים אחד מהשני.

יאיר קארו: אתה מקצץ 200,000,000 שקלים ואתה חושב שלא יקרה כלום?

מיכאל מלכיאור: זאת הבעיה שרציתי להסביר בהתחלה.

מיכאל מלכיאור: חושבים שנכנס מורה, הוא רואה משהו זז והוא יכסה את זה בשנה הבאה.

יאיר קארו: שרת החינוך והמנכ"ל קיבלו מכתב תלונה מאגודת הסטודנטים שלנו.

יאיר קארו: מאוד נוח לי מכתב התלונה.

יאיר קארו: יש ימי זיכרון ומועדים של מדינת ישראל.

יאיר קארו: בקמפוס ביום טוב יש 2,500 סטודנטים.

יאיר קארו: המקום הכי גדול שאפשר לכנס אותם בו, זאת כיתה שנבנתה בשנת 1987, שמתאימה ל-170 איש.

יאיר קארו: אין אודיטוריום, אין בינוי.

יאיר קארו: התוכנית האחרונה של בינוי במכללה שלנו, המכללה הגדולה בצפון, היא משנת 1999.

יאיר קארו: 7 שנים אין תוכנית בינוי חדשה.

יאיר קארו: יש התחייבויות על בינוי שעשינו ממקורות עצמיים ומתורמים, שהמשרד מתקשה להעביר.

יאיר קארו: אני לא רוצה להיכנס לשאלות המלחמה.

יאיר קארו: אני אומר מה התוצאות למשתמשי הקצה.

יאיר קארו: זאת פגיעה, זאת דמורליזציה של הסגל.

יאיר קארו: 20% מהסגל של המכללות שולח לביתו, או שמשרתו קוצצה בצורה כזאת שהוא בכלל לא יכול להמשיך בתהליכים של התקדמות אקדמית.

יאיר קארו: אני פניתי לשרת החינוך הקודמת – כי עוד לא היה לי הכבוד לפנות לשרת החינוך הנוכחית - ושאלתי אותה אם היא אמצה מודל של שתי מדינות לשני עמים בהשכלה הגבוהה.

מיכאל מלכיאור: למה לא היה לך הכבוד?

מיכאל מלכיאור: היו לך 9 חודשים.

יאיר קארו: יש מודל של השכלה גבוהה נורמטיבית במדינת ישראל.

יאיר קארו: יש תוכניות בינוי, זורם לשם כסף, יש מבנים.

יאיר קארו: אנחנו במצב של הקצה.

יאיר קארו: זה מכניס את המכללות לגירעון.

אבי לוי: אני רוצה להסב את תשומת לב חברי הוועדה למשמעות הקיצוץ במכללות בפריפריה.

אבי לוי: היום אולי יש רגישות גבוהה יותר בחברה הישראלית לעניין הזה.

אבי לוי: אני רוצה לומר לכם משפט שיישמע קצת אבסורדי, אבל הוא נכון.

אבי לוי: אמרו לנו במהלך שנות הקיצוץ, אתם קטנים ואסור לכם לגדול, כי יש מכסות.

אבי לוי: אם תגדלו אנחנו נקצץ לכם כעונש על הגדילה, אבל כיוון שאתם לא גדלתם אתם צריכים להיסגר.

אבי לוי: מה המשמעות של הדבר הזה?

אבי לוי: 10 שנים לקח לייצב מערכת, שתספק את צורכי החינוך בפריפריה, במתמטיקה, אנגלית ומדעים, המקצועות הכי בעייתיים במדינת ישראל.

אבי לוי: אני מדבר על הסקטור הדתי, כאשר יש לנו מכללה נוספת בסקטור הממלכתי.

מיכאל מלכיאור: כמה קוצץ אצלכם?

אבי לוי: באותה מידה כמו כולם, אבל אצלי ההשפעה של זה היא יתר גדולה כי המכללה קטנה.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לדעת כמה התקציב שלך היה לפני 5 שנים, וכמה התקציב שלך היום.

אבי לוי: לפני 5 שנים התקציב של המכללה שלי היה 20,000,000 שקלים לשנה.

אבי לוי: היו לנו 700-800 סטודנטים.

אבי לוי: היום יש לי 400 סטודנטים בקושי, עם תקציב של 12,000,000 שקלים.

אבי לוי: איך שרדתי?

אבי לוי: אני אומר מילה לא יפה, בשיטת השנורר.

מיכאל מלכיאור: בעניין הזה זאת מילה מאוד יפה.

אבי לוי: אבל כשמוסד ממלכתי של מדינת ישראל צריך להתקיים על הבסיס הזה, זה לא יפה.

מיכאל מלכיאור: אני מסכים איתך.

אבי לוי: אני רוצה שתדעו, שבמשרד החינוך היו בזמנו כל מני פרויקטים ומפעלים חשובים, שהכניסו למכללות כספים, כמו מפעלי השתלמות המורים והסבה של מורים לאחר סיום התואר.

אבי לוי: היום אין דבר כזה במכללות.

אבי לוי: משרד החינוך נתן את זה לגופים פרטיים מחוץ למכללות.

אבי לוי: זה דבר אבסורדי.

אבי לוי: אנחנו המומחים לעניין הזה, אבל גופים פרטיים עושים את זה.

אבי לוי: לסיכום, מבחינתי המשמעות של כל זה זאת סגירת המכללה.

אבי לוי: זה לא משנה אם היא תעבור לות"ת או לא תעבור לות"ת.

אבי לוי: זאת סגירת מכללה.

אבי לוי: פירושו של דבר, להחזיר את הנגב למצב כמו שהוא היה לפני 20 שנה, להכניס חיילים ללמד בכיתות.

מרים מבורך: מכללת לוינסקי חוגגת 95 שנה.

מרים מבורך: זאת מכללה גדולה.

מרים מבורך: אני קיבלתי את המכללה לפני 5 שנים עם תקציב של 85,000,000 שקלים.

מרים מבורך: עכשיו התקציב שלנו הוא 63,000,000 שקלים.

מרים מבורך: זה בלתי אפשרי לעמוד בזה.

מרים מבורך: מכללת לוינסקי סגרה את החוג לגיאוגרפיה, היסטוריה, יהדות, תקשורת, ולהוראת הערבית אין מספיק סטודנטים.

מרים מבורך: זה אומר שפיטרנו אנשים.

מרים מבורך: אני פיטרתי 150 חברי סגל מתוך 500.

מיכאל מלכיאור: משרד החינוך ומשרד האוצר יגידו, בסדר גמור.

מרים מבורך: לא.

מרים מבורך: זה מצב בלתי אפשרי.

מרים מבורך: אי אפשר לחנך מורה בבית ספר יסודי, שלא ילמד היסטוריה, יהדות וגיאוגרפיה.

מרים מבורך: אני מסכימה שזה בנפשנו, שהמורה צריך להיות מורה שייצג את כל תפיסות העולם שלנו.

מרים מבורך: אנחנו מכללה שאף אחד לא עומד מאחורנו.

מרים מבורך: הדבר הזה הוא הרס.

מרים מבורך: אנחנו היינו בין המכללות שקיבלו את תוכניות התואר השני.

מרים מבורך: יש לנו 3 תוכניות תואר שני במהלך ה-4 שנים האחרונות.

מרים מבורך: צריך לקיים את זה.

מרים מבורך: אנחנו היינו צריכים לבנות קומה רביעית מעל הבניין שלנו, ואז נעצרו כל תקציבי הבינוי.

מרים מבורך: אנחנו לא מכללה קטנה.

מרים מבורך: הועמדנו במצב, שבו אי אפשר לנהל.

מרים מבורך: אני מאשימה את עצמנו ששתקנו יותר מדי זמן.

מרים מבורך: התנהלנו בנימוס, ועכשיו אנחנו במצב שבו אומרים לנו, תסתדרו עוד שנה.

אהרון זיידנברג: אתה נגעת בפתח דבריך בבעיה המרכזית.

אהרון זיידנברג: יש רצון של המשרד ושל המערכת ההשכלה גבוהה להעביר את המערכת לכיוונים אחרים.

אהרון זיידנברג: המשרד לא ערוך כמשרד ממשלתי לטפל בהשלה הגבוהה.

אהרון זיידנברג: ההנחה הזאת בבסיסה, היא הנחה די מקובלת ודי נכונה.

אהרון זיידנברג: כדי לנסות ולהוביל למהלך הזה, במקום לטפל בצד החוקי, התחילו בצד הקל, בצד התקציבי.

אהרון זיידנברג: לכן, המערכת נמצאת היום במצב שגם אם יחליטו להעביר אותה, היא הרוסה.

אהרון זיידנברג: אין מה להעביר.

אהרון זיידנברג: המערכת הזאת לא יכולה לתפקד במושגים של מוסד להשכלה גבוהה.

אהרון זיידנברג: אנחנו מוכים פעמיים.

אהרון זיידנברג: פעם אחת אנחנו לא יכולים לשרוד במצב הקיים.

אהרון זיידנברג: פעם שנייה, כאשר נצטרך לעבור לא יהיה מה להעביר.

אהרון זיידנברג: למערכת אין בכלל תשתית אקדמית.

מוחמד עיסאווי: אני מסתכל על המכללה האקדמית במגזר לא רק כמוסד אקדמי, אלא כמוסד שמוביל שינויי חברתי.

מוחמד עיסאווי: בשנה א במכללה שלי יש 25 בנות במסלול מצוינות, שיש להן מעל 600 בפסיכומטרי.

מוחמד עיסאווי: אם המכללה הזאת לא היתה קיימת בלב המגזר, הבנות לא היו לומדות באף מקום.

מוחמד עיסאווי: יש משפחות שמרניות, שרוצות לתת השכלה גבוהה לבנות במקום נגיש.

מוחמד עיסאווי: אם המכללה הזאת היתה קיימת רק בחדרה, הבנות לא היו מגיעות לשם.

מוחמד עיסאווי: אנחנו נותנים גם אווירה ותרבות ערבית בתוך המכללה.

מוחמד עיסאווי: אנחנו מכשירים אותן להיות אדם הומניסטי, שישתלב בחברה הישראלית.

מוחמד עיסאווי: זה השינוי האמיתי שחייב לתת את הפוש הזה בכיוון של סגירת פערים והנמכת חומות.

מיכאל מלכיאור: גם של תעסוקה.

מוחמד עיסאווי: בעיית האקדמאים הערבים, היא בעיה גדולה מאוד.

מוחמד עיסאווי: הענף היחידי שיש בו תעסוקה, זה הוראה.

מוחמד עיסאווי: משפטנים ומהנדסים עושים הסבה מקצועית להוראה.

מוחמד עיסאווי: הענף היחידי שנותן קצת חמצן, זאת ההוראה.

מוחמד עיסאווי: זאת טענה שלא מקובלת ולא נכונה.

מוחמד עיסאווי: יש לי 170 בוגרות בסטאז'.

מוחמד עיסאווי: אלה בחורות שקיבלו השכלה גבוהה, עובדות וחוזרות הביתה עם איכות חיים אחרת.

מוחמד עיסאווי: בחורה שלא לומדת, מתחתנת, ואז אנחנו יודעים מה קורה.

מיכאל מלכיאור: הדברים חשובים.

מיכאל מלכיאור: במשך החודשים הללו, אנחנו למדנו את הנתונים.

מיכאל מלכיאור: אין ספק, שהשילוב התרבותי, החברתי והתעסוקתי, הוא מרכיב מאוד חשוב.

מוחמד עיסאווי: מורה למתמטיקה, הוא גם מורה ללשון.

מוחמד עיסאווי: חשוב שההוראה תהיה בשפה הערבית.

מוחמד עיסאווי: חשוב שהערבית תהיה ערבית תקנית.

רבקה מדמני: אנחנו כרגע מוכים וחבולים, כאשר היעד שלנו הוא להכשיר מורים איכותיים למערכת.

רבקה מדמני: אנחנו לא מסוגלים לעשות זאת יותר.

רבקה מדמני: מה שצריך להיות לנגד עינכם, זה מצב החינוך ומצב החברה במדינת ישראל בשנים הבאות.

רבקה מדמני: אנחנו מדברים על ביטול הקיצוץ התקציבי, שאמור להיות מוחל עלינו גם בשנה הזאת.

רבקה מדמני: אני רוצה לבקש מכם, שתחזירו לנו את כל הביטולים שהיו עד כה.

רבקה מדמני: אני מדברת לחה"כ אורלב, שאמר שהדבר החשוב ביותר הוא איכות המורים.

רבקה מדמני: אנחנו נוכל לעשות זאת רק אם תבטלו את הקיצוץ הנוסף, ותחזירו את הקיצוצים שהיו בשנים האחרונות.

מיכאל מלכיאור: הדברים מובנים.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להגיד, כי אין בסמכותי לכתוב שקים היום.

מיכאל מלכיאור: תדעו, כי אנחנו נפעל במלוא הכוח שיש לנו.

מיכאל מלכיאור: לא נכתוב שקים ללא כיסוי.

דוד עבאס: המערכת שקוצצה במספר הסטודנטים המתקבלים, אומרת שבעוד 4-5 שנים לא יהיו מורים במידה מספקת.

דוד עבאס: אם מישהו יתחיל לעשות הכשרת מורים זריזה, רמת המורים שתצא מאותה הכשרה ותגיע למערכת החינוך, עלולה לפגוע במערכת החינוך יותר ממה שהיא פגועה היום.

מיכאל מלכיאור: שמענו היבטים שונים.

מיכאל מלכיאור: שרה, תסבירי לנו את ההיגיון שעמד מאחורי הטירוף הזה.

רונית תירוש: היא לא יכולה להסביר את זה.

רונית תירוש: היא לא בצד הזה של המשרד.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים להבין איך עושים כזה דבר?

מיכאל מלכיאור: כולם מדברים על איכות המורים, על ההכשרה ועל כמה שחשוב לתת כמה שיותר, ואתם עושים קיצוץ כזה בכל שנה.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להבין מה היתה הפילוסופיה.

רונית תירוש: היא התנגדה לקיצוץ.

קריאה: אז למה היא לא התפטרה?

רונית תירוש: זה לא היה מביא לשינוי.

אדי הרשקוביץ: כפי שכולנו יודעים, תקציב משרד החינוך קוצץ ב-3.5 מיליארד שקלים ב-5 השנים האחרונות.

אדי הרשקוביץ: סכום כזה היה חייב לפגוע בכל מה שמתוקצב על ידי משרד החינוך.

אדי הרשקוביץ: זה פגע בשעות ההוראה בהיקף של 250,000 שעות הוראה.

מיכאל מלכיאור: את כל זה אנחנו יודעים.

מיכאל מלכיאור: תסביר מה קרה בנושא הזה.

אדי הרשקוביץ: כל הפעולות של המשרד קוצצו בין 40%-50%.

קריאה: אבל אנחנו לא כולם.

אדי הרשקוביץ: כאשר 800,000,000 שקלים מתקציב משרד החינוך הולך להכשרת מורים, לא היתה ברירה אלא לפגוע גם בו.

אדי הרשקוביץ: צריך לחלק את הבעיה לשניים.

אדי הרשקוביץ: ישנו הקיצוץ שהיה בעבר, שיש לו אולי השלכות עד היום.

מיכאל מלכיאור: מה זה אולי?

מיכאל מלכיאור: לא בניתם שום דבר, סגרתם עוד ועוד חוגים, אין מספיק סטודנטים כדי לספק את משרות ההוראה.

מיכאל מלכיאור: מה זה אולי פגע במשהו?

אדי הרשקוביץ: הוחלט לקצץ 1,500 תלמידים בשנה הראשונה.

אדי הרשקוביץ: לזה יש השלכה, כי יש גם 1,500 בשנה השנייה וכך הלאה.

אדי הרשקוביץ: 22,000,000 שקלים שדובר עליהם כאן, זה פרי החלטות קודמות.

אדי הרשקוביץ: רק 13,000,000 שקלים זאת ההחלטה החדשה, שרוצים לממש אותה בתשס"ח.

מיכאל מלכיאור: אבל מה ההיגיון?

מיכאל מלכיאור: האם אתם חושבים שזה טוב שהיום יהיה מורה שלא למד גיאוגרפיה, יהדות, היסטוריה ומתמטיקה, ולא עשה פרקטיקה?

מיכאל מלכיאור: מה היגיון?

אדי הרשקוביץ: מה היתה החלופה?

אדי הרשקוביץ: לקצץ עוד שעות הוראה לבתי הספר היסודיים, חטיבות הביניים והעל יסודי.

אדי הרשקוביץ: זה לא שאנחנו הסכמנו לקיצוץ של 3.5 מיליארד.

אדי הרשקוביץ: אלה הן החלטות ממשלה, שחייבו אותנו לבצע אותן.

מיכאל מלכיאור: שרת החינוך הצביעה בעד.

מיכאל מלכיאור: זאת לא אשמה שלך.

מיכאל מלכיאור: מה לגבי האיחוד של המכללות?

אדי הרשקוביץ: זה לא היה קשור לאיחוד.

מיכאל מלכיאור: זה ההסבר שנותנים כל הזמן.

אדי הרשקוביץ: קיצוץ במספר תלמידים לא בהכרח קשור לאיחוד של המכללות.

אדי הרשקוביץ: אמרו לנו שיש עודף מורים, וניתן לקצץ.

מיכאל מלכיאור: גם אם אתה מצמצם את מספר הסטודנטים –ואפשר להתווכח אם זה נכון או לא, כי ודאי שאין עודף מורים היום - למוסד יש תשתית וחוגים.

מיכאל מלכיאור: זה לא בהכרח שווה לקיצוץ התקציבי.

מיכאל מלכיאור: אתה צריך לשלם לאותו מנהל מוסד, לאותה ספריה ולאותו חוג, גם אם יש מספר יותר קטן של סטודנטים.

מיכאל מלכיאור: במוסד יותר קטן, כפי ששמענו, אין כמעט שום חיסכון בזה שאתה מגביל את מספר הסטודנטים.

אדי הרשקוביץ: נכון.

אדי הרשקוביץ: זה לא פרופורציונאלי.

אדי הרשקוביץ: לכן, למרות שאנחנו במשרד החלטנו על קיצוץ נוסף של 13,000,000 שקלים לתשס"ח, השרה והמנכ"ל החליטו לסגת מההחלטה הזאת.

אדי הרשקוביץ: אני מודיע בשם המשרד, שאת אותם 13,000,000 משרד החינוך יחזיר לתקציב הסמינרים במהלך שנת התקציב 2007.

קריאה: מכללות.

מיכאל מלכיאור: מכללות.

מיכאל מלכיאור: כלומר, אין קיצוץ של ה-13,000,000 שקלים.

שרה זיו: אפשר להרחיב את זה ולהגיד, שאין קיצוץ של ה-13,000,000 שקלים, שהם מורכבים מ-8,000,000 שקלים ספטמבר-נובמבר של שנת 2007, שהם חלק מ-1,500 התלמידים המקוצצים בשנה זאת, ועוד 5,000,000 שקלים תקציב הרוחב.

שרה זיו: המשמעות היא, שבשנת תשס"ח לא יהיה קיצוץ.

שרה זיו: אני מקווה שזה יימשך גם בשנת 2008, כי אי אפשר לעשות באמצע השנה קיצוץ מבחינת קליטת סטודנטים.

שרה זיו: הכסף הזה יוחזר לפעילויות שהמכללות נזקקות להן.

שרה זיו: לא יוחזרו 1,500 סטודנטים בשנתון.

מיכאל מלכיאור: ה-13,000,000 שקלים האלה הם לתקציב של שנת 2007.

אדי הרשקוביץ: כמו שה-22,000,000 שקלים הם פרי של החלטות קודמות, יש עוד פאזה של שנה אחת, שם הקיצוץ יהיה אוטומטי.

אדי הרשקוביץ: את זה אנחנו לא נחזיר לאוצר.

אדי הרשקוביץ: היא מדברת על ה-M.E.D.

שרה זיו: מדובר רק על שנה הבאה.

יאיר קארו: הבעיה קיימת עכשיו.

יאיר קארו: עכשיו צריך להחזיר 22,000,000 שקלים.

מיכאל מלכיאור: בדיון לפני שבועיים זה היה 39,000,000 שקלים.

קריאה: השרה אמרה פה 38,000,000 שקלים.

מיכאל מלכיאור: אם הורדנו מ-38,000,000 שקלים ל-22,000,000 שקלים, זה גם הישג.

מיכאל מלכיאור: עכשיו נטפל ב-22,000,000 שקלים.

יאיר קארו: הקיצוץ של ה-13,000,000 שקלים הוא דבר עתידי.

יאיר קארו: הקיצוץ של ה-22,000,000 שקלים קורה עכשיו, והוא יוצר מצב של גירעון ברוב המכללות.

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא נוותר על זה, אבל אני רוצה לציין לשבח שהפנייה שלנו ושלכם למנכ"ל ולשרה הועילה.

מיכאל מלכיאור: עכשיו נבין מה אתם עושים כנגד קיצוץ של 22,000,000 שקלים?

שרה זיו: זה דבר שבוצע כבר.

שרה זיו: זה אותם 1,500 תלמידים שקוצצו בשנת הלימודים תשס"ז.

שרה זיו: אי אפשר להחזיר אותם עכשיו בדצמבר.

שרה זיו: זה לא החזר התלמידים.

שרה זיו: זה החלק שבוצע.

שרה זיו: לגבי החלק שלא בוצע, המשרד החליט שלא לבצע.

שרה זיו: אני מקווה שכל התקצוב של השנה הבאה, 2007-2008, לא יתבצע, לא יתבצע הקיצוץ של המחזור הבא.

אלכס מילר: איך זה יכול להיות שזה בוצע?

אלכס מילר: זה נמצא בתקציב של 2007.

אהרון זיידנברג: אבל זה נמצא בתקציב המשרד.

שרה זיו: קיצוץ של 22,000,000 שקלים לא בוטל.

מיכאל מלכיאור: אבל את אומרת שזה כבר בוצע.

שרה זיו: בוצע מבחינת המכללות.

שרה זיו: השנה קיצצנו 1,500 סטודנטים בספטמבר.

אהרון זיידנברג: הכסף ישנו במשרד.

שרה זיו: הכסף לא נמצא במשרד.

שרה זיו: משנת תשס"ד ההחלטה היתה לקצץ כל שנתון בתהליך 4 שנתי, ב-1,500 סטודנטים, שזה שווה ערך ל-30,000,000 שקלים לשנה.

מיכאל מלכיאור: מצטבר זה 120,000,000 שקלים.

שרה זיו: נכון, אבל זה 120,000,000 שקלים בבסיס התקציב.

שרה זיו: באופן קבוע קטן התקציב של המכללות בהיקף הזה.

שרה זיו: בתשס"ז היה המחזור השלישי.

שרה זיו: שנה א שנכנסה היתה השלישית, כאשר תשס"ח היתה צריכה להיות השנה הרביעית של הקיצוץ הזה.

שרה זיו: בתשס"ז קיבלו המכללות הודעה על קיצוץ של 1,500 סטודנטים.

שרה זיו: זה כבר בוצע.

שרה זיו: קיבלו פחות 1,500 תלמידים, והכסף הזה נלקח.

שרה זיו: בתקציב 2007, ספטמבר-דצמבר, מתחילים את שנת תשס"ח, שזה המחזור הרביעי.

שרה זיו: שם עצרו ואמרו, כי זה לא יבוצע.

שרה זיו: הקיצוץ של 1,500 סטודנטים בפעם הרביעית לא יבוצע.

שרה זיו: הכסף הזה לא יילקח וגם לא תקציב הרוחב.

אהרון זיידנברג: החלק הראשון נלקח, ואת זה אנחנו רוצים בחזרה.

אהרון זיידנברג: זה במשרד.

אדי הרשקוביץ: זה לא במשרד, זה באוצר.

מיכאל מלכיאור: זה שונה ממה שאני הבנתי עד עכשיו.

מיכאל מלכיאור: 1,500סטודנטים כבר קיצצתם.

מיכאל מלכיאור: המשרד פגע בתשס"ז.

מיכאל מלכיאור: לא ייפגעו עוד המכללות בשנת תשס"ז ובשנת תשס"ח.

שרה זיו: אומרות המכללות, שאם יוחזרו 22,000,000 שקלים, בוודאי לא יהיה אפשר להחזיר את התלמידים אבל יהיה ניתן השתמש בהם למשהו אחר.

שרה זיו: לא יוחזרו התלמידים, אבל יוחזר התקציב.

מיכאל מלכיאור: בסדר, אבל זה יכול להיות כל סכום אחר.

מיכאל מלכיאור: זה לא כמו שהוסבר לי.

מיכאל מלכיאור: כאשר אני בא לאוצר ואומר כי אנחנו מגישים הסתייגות על קיצוץ של 22,000,000 שקלים, בפועל אנחנו מגישים הסתייגות על דבר שאנחנו לא יכולים להחזיר.

אנה רוסו: לא.

אנה רוסו: צריך להבין את אופן התקצוב של המכללות.

אנה רוסו: התקצוב של המכללות הוא בהתאם למספר הסטודנטים והשעות, אבל בזה אנחנו מתקצבים את כל העולם שלנו.

מיכאל מלכיאור: מאחר ואין לכם את ה-1,500 סטודנטים השנה, אז הסכום של ה-22,000,000 שקלים הופך לעניין שרירותי.

אנה רוסו: אבל הסגל קיים, התשתיות והמעבדות.

מיכאל מלכיאור: אבל בזה כבר קיצצתם.

יאיר קארו: לא.

יאיר קארו: הודעת הקיצוץ קרתה אחרי תחילת השנה.

מיכאל מלכיאור: האם אתם חולקים על כך שקיצוץ של 1,500 סטודנטים הוא שווה ערך של 30,000,000 שקלים.

יאיר קארו: לא.

יאיר קארו: זה נכון.

שרה זיו: אלה החישובים.

אנה רוסו: אבל המימון שלנו הוא הכל.

אנה רוסו: את הסגל שלי אני מממנת ממילא.

אנה רוסו: לא יכולתי עכשיו לפטר אותו.

אנה רוסו: הוא כבר קיים.

אנה רוסו: מה זה יעזור לי שיש לי 20 סטודנטים פחות?

אנה רוסו: זה לא משנה מבחינת התשתיות והסגל.

מיכאל מלכיאור: כלומר, שאת חולקת על זה שקיצוץ של 1,500 סטודנטים הוא שווה ערך ל-30,000,000 שקלים.

מיכאל מלכיאור: את אומרת, שזה שווה סכום אחר.

אנה רוסו: אנחנו אומרים שאנחנו זקוקים לכסף הזה.

אנה רוסו: על אף הקיצוץ אנחנו זקוקים להחזר של הכסף הזה.

מיכאל מלכיאור: אבל לאו דווקא 22,000,000 שקלים.

שלמה בק: 22,000,000 שקלים זה ינואר-דצמבר.

מיכאל מלכיאור: לא.

מיכאל מלכיאור: ינואר-אוגוסט.

מיכאל מלכיאור: 22,000,000 שקלים זה החלק של ה-30,000,000 מינואר עד אוגוסט.

אהרון זיידנברג: נעזוב רגע את העניין הזה.

מיכאל מלכיאור: לא.

מיכאל מלכיאור: זה עניין מאוד חשוב, כי הדרישה שלנו הופכת להיות לא הגיונית.

שרה זיו: אלא אם אתה אומר שהם לא נועדו ל-1,500 הסטודנטים, והם ילכו לדברים אחרים.

מיכאל מלכיאור: אבל אז זה עניין כללי, בעיה כללית של המכללות שצריך לפתור אותה, ולכן צריך להוסיף סכום.

מיכאל מלכיאור: זה לא יציל את מה שכבר עשיתם וביצעתם מאוגוסט.

אהרון זיידנברג: נכון.

אהרון זיידנברג: איפה הבעיה של המוסדות?

אהרון זיידנברג: אנחנו בתקציב השנתי שלנו הכנסנו בהודעת התקציב שלנו לגירעון, שמאושר מבחינת הקיצוץ מינואר.

אהרון זיידנברג: זאת אומרת, אנחנו קיבלנו כבר את התקציב שלנו, אבל בפועל כל המכללות נכנסו לגירעון.

אהרון זיידנברג: יש פה שתי מצוקות.

אהרון זיידנברג: האחת, היא שאלת הקיצוץ של התלמידים, ועל זה קיבלנו תשובה.

אהרון זיידנברג: אנחנו נכנסנו כבר לגירעון תפעולי של המערכת, כי באוגוסט קיבלנו את ההודעה על הקיצוץ הזה.

אהרון זיידנברג: בפועל, המערכת שלנו נמצאת בתהליכים של התכווצות בצד התזרימי.

מיכאל מלכיאור: זאת בעיה כללית של התקצוב.

מיכאל מלכיאור: אני לא ממעיט בזה, אבל למספר של 22,000,000 אין משמעות.

מיכאל מלכיאור: הוא קשור לדבר שכבר נעשה.

שרה זיו: אני חושבת שהמשרד הולך לקראת המכללות בצעד ראשון, ואני מניחה שהמשא ומתן הזה יימשך גם לדברים אחרים.

מיכאל מלכיאור: האם את מבינה שיש פה סטטוס קוו של קטסטרופה?

מיכאל מלכיאור: זה לא ללכת לקראת.

מיכאל מלכיאור: זה שלא מוסיפים חטא על פשע, זה עוד לא לבוא לקראת.

שרה זיו: אני מבטיחה, שנעשה מאמצים לתקן גם את הדברים האחרים.

שרה זיו: אני רוצה להצביע על שתי נקודות.

שרה זיו: תקציב הכשרת מורים היה במשך שנים תקציב נפרד מתקציב מערכת החינוך, על אף שהיה תחת משרד החינוך.

שרה זיו: בלחץ האוצר נעשה ערבוב בין שני הדברים האלה.

שרה זיו: לכן, אדי אומר שבמקום שיש לו קיצוצים מהסוג הזה והוא שואל האם לעשות את זה בשעות הוראה או בשעות הכשרה, הוא לא יודע בדיוק.

שרה זיו: ההפרדה הזאת היא מאוד הכרחית.

שרה זיו: צריך להיות תקציב סגור לעניין הזה.

שרה זיו: התלות שמתנה האוצר כל פעם באיזה פיפס שמתרחש במערכת, הוא עוצר תקציבים שאינם קשורים בתקציב של משרד החינוך.

שרה זיו: תקציב הבינוי תמיד היה תקציב נוסף, שנסגר עם האוצר לעניין המכללות.

שרה זיו: היתה תוכנית עשור למכללות לבינוי, כאשר 50% ממנה בוצע בתהליך מאוד מסודר עם האוצר, ו-50% לא בוצעו.

שרה זיו: האוצר נתלה כל הזמן בדבר אחר.

שרה זיו: פעם הוא אומר, כי ישנה ועדת דברת.

שרה זיו: אחר כך הוא אומר, אתם צריכים לעשות איחודים.

שרה זיו: עכשיו, אתם עוברים לות"ת, אני לא נותן.

שרה זיו: הוא מחכה תמיד, ותמיד אין.

שרה זיו: הסיפור הזה כבר 3 שנים.

שרה זיו: גם מכללות שקיבלו הרשאות לפני זה, נשארו תקועות עם שלדים.

שרה זיו: פה אני לא יוצאת נגד משרד החינוך, אלא נגד האוצר.

שרה זיו: נקודה נוספת, M.E.D הוא דבר חדש.

שרה זיו: על זה האוצר לא צריך להגיד שזה מתקציב משרד החינוך.

שרה זיו: הוא צריך להקצות תקציב לתואר שני, כמו שהוא מקצה בות"ת.

שרה זיו: את זה הוא לא הקצה עד היום.

שרה זיו: ועדת החינוך צריכה לצאת נגד האוצר.

מיכאל מלכיאור: אגב, מדובר בממשלה אחת.

שרה זיו: זה כמו שתי ממלכות.

ריקי ארמן: אני אתייחס קודם לפן המקצועי.

ריקי ארמן: מקצועית, אנחנו חושבים שיש מקום להתייעלות בתחום הזה.

ריקי ארמן: אני רואה שנוספו 16 מוסדות בין תשס"ד ל-תשס"ו.

שרה זיו: כולם חרדים.

ריקי ארמן: בסדר.

מיכאל מלכיאור: הטקטיקה הזאת של האוצר, היא לא בסדר.

מיכאל מלכיאור: זאת השיטה בכל הנושאים.

מיכאל מלכיאור: מביאים נתון נטול מציאות, דברים שאתם אישרתם, ואז אתם אומרים שבגלל זה לא תקבלו.

מיכאל מלכיאור: זה לא הולך פה.

מיכאל מלכיאור: אל תנסי.

ריקי ארמן: אז אני לא אנסה.

ריקי ארמן: אני רוצה לסיים את דבריי.

ריקי ארמן: אנחנו חושבים שיש מקום להתייעלות.

מיכאל מלכיאור: אז למה נתתם אישור להוסיף מוסדות חרדים?

מיכאל מלכיאור: תסבירי לי את זה ולא משהו אחר.

ריקי ארמן: אני יכולה לבדוק את זה, ולחזור אליכם בנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: אני יודע למה.

מיכאל מלכיאור: אלה הסכמים קואליציוניים.

מיכאל מלכיאור: אתם נותנים להם את האישורים, ואחר כך אתם באים בטענות על חוסר יעילות של מערכת שכבר קיימת 95 שנים.

ריקי ארמן: את כל הנושא של איחוד מכללות לא האוצר קבע.

ריקי ארמן: דיברו עליו אנשים מתוך מערכת החינוך וגם מחוצה לה.

ריקי ארמן: ההחלטה היכן לקצץ, היתה החלטה של משרד החינוך.

ריקי ארמן: הוא עשה קיצוץ ייעודי בתוך תקציב המכללות.

ריקי ארמן: אנחנו לא קבענו קיצוץ ייעודי במכללות.

מיכאל מלכיאור: היתה תוכנית של עשור לעשות בינוי במכללות.

מיכאל מלכיאור: עשו אותה 5 שנים, ואחר כך הפסיקו.

מיכאל מלכיאור: עומדים שלדים לא גמורים.

מיכאל מלכיאור: מה אתם חושבים על העניין הזה?

ריקי ארמן: אני אבדוק את זה.

מיכאל מלכיאור: מה לגבי התקצוב ל-M.E.D?

מיכאל מלכיאור: קבעתם ביחד שצריך לעשות זאת.

מיכאל מלכיאור: ברור שצריך להקצות לזה תקציבים.

ריקי ארמן: מה זאת אומרת קבעתם ביחד?

מיכאל מלכיאור: לא יודע.

מיכאל מלכיאור: מי קבע את זה

שרה זיו: משרד החינוך קיבל את ההחלטה ביחד עם מל"ג ואיתם.

שרה זיו: האוצר לא קובע תואר.

מיכאל מלכיאור: אבל צריך להקציב לזה תקציבים.

אלכס מילר: אני דיברתי על הנושא הזה כבר מזמן.

אלכס מילר: הגיע הזמן להעביר את הנושא של הכשרת מורים למועצה להשכלה גבוהה.

אלכס מילר: זה יתנהל הרבה יותר טוב.

אלכס מילר: אני לא חושב ששרת החינוך צריכה לשבת ולהחליט במי לפגוע, בסטודנט או בילד.

מיכאל מלכיאור: לא צריך לפגוע באף אחד, בפרט ששרת החינוך הסבירה לנו שיש תוספת תקציב של 800,000,000 שקלים.

אלכס מילר: ישב פה אתמול שר האוצר ואמר:

אלכס מילר: אני ביקשתי משרת החינוך לקצץ סכום מסוים.

אלכס מילר: איפה שהיא קיצצה זאת בעיה שלה.

אלכס מילר: יכול להיות שהיא לא הצליחה להתמודד ולהתעקש על זה.

אלכס מילר: בסופו של דבר, אנחנו מתמודדים עם דברים כאלה.

מיכאל מלכיאור: האם זה מוסכם על כולכם שזה טוב שזה יעבור לות"ת.

אהרון זיידנברג: לא.

אהרון זיידנברג: קודם נגמור את בעיית הגירעון.

אהרון זיידנברג: זה מוסכם על ידי חלק.

אלכס מילר: אם זה יישאר בידי משרד החינוך, אתם בעוד כמה שנים לא תהיו בכלל.

אבי לוי: מה שהצעת זאת לא האלטרנטיבה היחידה.

אלכס מילר: אני כרגע לא דן ברפורמות במערכת ההשכלה הגבוהה.

אלכס מילר: אני כרגע מביע את מה שאני חושב.

אלכס מילר: אני אשמח אם יקום פורום, שיהיה חלק מרפורמה כזאת או אחרת.

מיכאל מלכיאור: הוא לא נגדכם.

אלכס מילר: אני מחזיק תואר B.E.D כמו כל סטודנט שלכם.

אלכס מילר: אני עדיין חושב, שהמעבר מ-B.E.D ל-B.A יגרום לסטודנטים לחשוב וללמוד את המקצוע.

אלכס מילר: יש כאלה שנעצרים בגלל שזה B.E.D.

שרה זיו: לצערי, זה בגלל המשכורת של המורה.

שרה זיו: כל היתר היה מסתדר לבד.

אלכס מילר: נכון.

אלכס מילר: זה עוד נושא שצריכים להתייחס אליו.

מיכאל מלכיאור: כולם יודעים את זה.

מיכאל מלכיאור: דיברנו על זה בהרחבה אתמול עם שר האוצר.

מיכאל מלכיאור: זה יהיה הנושא המרכזי שלנו בשנה הקרובה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא נרפה עד אשר יהיה שינוי משמעותי בנושא הזה.

אלכס מילר: בשביל שאנחנו נמשיך במסלול של הכשרה איכותית למורים, שמלמדים את הילדים שלנו, ההתייחסות צריכה להיות בהתאם, כמו כל מוסד אוניברסיטאי שבא ומתמודד עם הבעיה של חוסר תקצוב במחקר.

אלכס מילר: בגלל שאין כסף למחקר, הייטק בורח למדינות אחרות.

אלכס מילר: אם לא יהיה לנו פה חינוך איכותי עם השקעת כספים לטווח ארוך, זה לא יעבוד.

אלכס מילר: בסופו של דבר אנחנו נאבד את הפוטנציאל של המשאב האנושי בכל המקצועות.

אלכס מילר: בסופו של דבר המהנדסים באים מבית הספר.

אלכס מילר: מי שמלמד אותם זה המורים.

אלכס מילר: בנוגע לפריפריה - אם לא יהיו תמריצים לאותם מורים שעובדים בפריפריה, הם לא יבואו לשם.

אלכס מילר: אם לאדם יש אפשרות ללמד בהרצליה או בשדרות, אנחנו יודעים מה הוא יבחר.

אלכס מילר: אם לא יהיו תמריצים, מורים לא ילכו לשם.

אלכס מילר: כל מדינה שמכבדת את עצמה ורוצה לפתח את הפריפריה, מעלה את המשכורות בפריפריה.

חנה גור: רציתי להצטרף לדברים שנאמרו פה על ידי ראשי המכללות, ולומר שחשוב מאוד לבסס את הנושא התקציבי טרם המעבר.

חנה גור: גם אנחנו כגוף ספגנו קיצוצים נוראים בשנים האחרונות, ואנחנו מתקשים מאוד לעמוד במטלות הרוחביות שלנו.

חנה גור: יש מקום לכבד את הבקשה שלהם, קודם לייצב את הנושא התקציבי, ורק אחר כך להיכנס לתהליך של מעבר.

מיכאל מלכיאור: אני לא יודע אם זה צריך להיות תלוי בזה.

יהודה בדיחי: המשמעות של קיצוץ 1,500 תלמידים לא מתבטא רק ב-30,000,000 שקלים, אלא גם באובדן הכנסה של 17,500,000 שכר לימוד.

יהודה בדיחי: בשנה הזאת זה התבטא באובדן שכר לימוד של 67,000,000 שקלים, פרט לקיצוץ של 1,500 תלמידים.

יהודה בדיחי: לכן, יש כעס גדול.

מיכאל מלכיאור: טוב שאתה אומר את זה.

מיכאל מלכיאור: עדיין, ההחלטות האלה כבר בוצעו.

מיכאל מלכיאור: עדיין אין משמעות למספר 22,000,000 שקלים.

יהודה בדיחי: אם זה יבוצע גם בשנת תשס"ח, המכללות עומדות לאבד 80,000,000 שקלים כתוצאה מאובדן שכר לימוד.

אבי לוי: כל הסיפור הזה התחיל בחטא.

אבי לוי: רצו לקצץ במכללות ותרגמו את זה למספר סטודנטים.

אבי לוי: עכשיו אי אפשר לקחת מספר סטודנטים ולהגיד ממילא ביצענו והורדנו את מספר הסטודנטים, ולכן הכסף הזה לא צריך לחזור.

אבי לוי: זה החמצן של כל המערכת.

יוסי אסף: אנחנו צריכים את עזרת ועדת החינוך כנגד שני גורמים.

יוסי אסף: הגורם האחד הוא משרד החינוך.

יוסי אסף: צריך להגיד גלויות, כי יש פה ברית לא קדושה בין משרד החינוך למשרד האוצר.

יוסי אסף: צריך לומר את זה גלויות וצריך לדבר בשפה הזאת.

יוסי אסף: הנושא של המכללות מוכה זאת לא השנה הראשונה.

יוסי אסף: שמענו הבוקר את מבקר המדינה.

יוסי אסף: אני מתאר מה יגידו לרמטכ"ל בצוהריים.

יוסי אסף: יגידו לו, שאחרי מלחמת הלבנון המסקנה היא שצריך לסגור את בה"ד 1.

יוסי אסף: זה בדיוק מה שנאמר למכללות לחינוך.

יוסי אסף: אני לא נכנס כרגע לרה-ארגון שהן צריכות לעבור.

יוסי אסף: אני אומר, כי זה מאבק על החינוך הציבורי.

יוסי אסף: צריך להגיד את האמת הזאת.

יוסי אסף: כפי שהחינוך הציבורי מכורסם על ידי היוזמות הפרטיות המבורכות, אותו דבר יקרה בנושא של הכשרת מורים.

יוסי אסף: הזמן הזה הוא האחרון.

חנא סוייד: אני מבין ומצטרף לזעקה של המכללות ושל ראש המכללות נגד הקיצוץ התקציבי.

חנא סוייד: אני רוצה להבהיר כאן נקודה אחת והיא מתקשרת לתכלית של הקמת והפעלת המכללות.

חנא סוייד: אני מדבר על סגירת פערים עם פנים לפריפריה.

חנא סוייד: מקבלים את הקיצוץ של 1,500 סטודנטים במכללות, כאילו שזאת גזירה משמים.

חנא סוייד: עכשיו האשמה היא על המכללות.

חנא סוייד: שואלים אותן, למה לא התייעלתן ולמה לא פיטרתן.

חנא סוייד: עצם העובדה שמקצצים 1,500 סטודנטים, פוגעת בתכלית הראשונה של סגירת פערים, סיפוק חינוך טוב והוראה בפריפריה.

חנא סוייד: מצד שני, התכלית השנייה היא אספקת תעסוקה לאקדמאים בפריפריה עצמה.

חנא סוייד: אני מברך את המכללות, שלא נכנסו לאחר 3 שנים של קיצוצים לפיטורים המוניים.

מיכאל מלכיאור: אם לא היו הפיטורים, כנראה היה יותר מדי כסף.

מיכאל מלכיאור: זה הטיעון של האוצר.

חנא סוייד: כנראה שיש כוח סבל.

חנא סוייד: הגענו לתחתית.

חנא סוייד: לכן, חשוב מאוד לעצור את זה ברגע זה.

חנא סוייד: הם לא יכולים לעמוד בפגיעה נוספת.

חנא סוייד: לכן, צריך להסתייג מהסעיף התקציבי הזה, ולא חשוב אם מדובר בקואליציה או אופוזיציה, יהודים או ערבים.

חנא סוייד: אני קורא לכולם, להגיש ביחד את ההסתייגות.

רונית תירוש: אני אצטרף לזה.

רונית תירוש: יש עודפים של מורים בסקטורים מסוימים.

רונית תירוש: המדינה מסבסדת את הלימודים הללו.

רונית תירוש: היא לא מסבסדת את זה בשביל לספק תואר לחתונה במגזר החרדי, או תואר לעבודה שהיא לא להוראה.

רונית תירוש: היא לא צריכה לסבסד בשביל ליצור עודפים של מורים.

חנא סוייד: במגזר הערבי, הוא בדיוק ההפך.

חנא סוייד: לא מקבלים תואר בהוראה על מנת לעסוק בדבר אחר, מקבלים דוקטורט בפיזיקה על מנת לעבוד בהוראה.

רונית תירוש: זה מצוין, אבל לא זה מה ששמעתי.

רונית תירוש: כאשר מישהו מסיים B.E.D ואין לו עבודה בהוראה והוא יכול להתקבל במקום אחר, זה נהדר.

מיכאל מלכיאור: היא טוענת שיש עודף מורים במגזר הערבי.

רונית תירוש: האמן לי שאני יודעת על מה אני מדברת.

רונית תירוש: אני רוצה לשקף לכם גם את עמדת האוצר.

רונית תירוש: אנחנו יכולים לעצור קיצוץ אחד, אבל אם זאת העמדה הבסיסית שלהם הם יבואו איתו בפעם הבאה.

רונית תירוש: צריך לשרש את המגמה הזאת, וגם להבין מאיפה היא באה.

רונית תירוש: כאשר החליטו על צמצום מכללות, לא סתם אמרו שיאחדו אותן.

רונית תירוש: גם לא לקחנו מפה כזאת או אחרת ואמרנו שנאחד אותן מבחינה גיאוגרפית.

רונית תירוש: היתה ועדה שישבה ובדקה את העודפים, ולקחה בחשבון את העניין הזה, כדי להביא לאוצר תוכנית התייעלות.

רונית תירוש: הכסף שהיא מסבסדת בגינו את עלויות הסטודנטים ילך למטרה עצמה.

רונית תירוש: גם אם נעצור עכשיו את הקיצוץ, עדיין החרב מרחפת מעל ראשיכם.

רונית תירוש: לא כל פעם נוכל לעצור קיצוצים.

רונית תירוש: לכן, צריך לעשות פה מעשה ולא להתעלם לחלוטין מההנחיה שהיתה, שהיא כשלעצמה מוצדקת.

רונית תירוש: אני לא נכנסת לסידור הפנימי, אבל באופן כללי צריך לעשות פה מעשה, אחרת לא תבוא ישועה מהאוצר.

רונית תירוש: לא נעים לי לייצג אותם, כי אני לא אוהבת את הצד הזה.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לסכם את הישיבה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רואים במוסדות להכשרת מורים את הבסיס לכל מערכת החינוך במדינת ישראל, ולכן צריך לחזק את המוסדות ולא להחליש אותם, כדי להביא מורים מצוינים, רחבי אופקים, עם הכשרה מתאימה למערכת החינוך במדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: אין ביכולתנו לתפוס מה היה ההיגיון מאחורי הקיצוצים, שגרמו למערכת הכשרת המורים במדינת ישראל להיות על סף קריסה.

רונית תירוש: אין היגיון בהפעלת קיצוצים לפני שבוצעה תוכנית האיחודים.

מיכאל מלכיאור: אבל הם אמרו שהקיצוצים לא היו קשורים בגלל לאיחודים.

מיכאל מלכיאור: אדי אמר את זה.

מיכאל מלכיאור: אפילו לזה אין הסבר.

רונית תירוש: זה רע מאוד.

מיכאל מלכיאור: המצב היום הוא כזה, שעוד מכה אחת ולא יהיו לנו יותר מוסדות להכשרת מורים.

מיכאל מלכיאור: לכן, אנחנו מברכים על כך שהגזירה הנוספת הוסרה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נדון בינינו, באיזה גודל של הסתייגות מדובר מצדנו.

מיכאל מלכיאור: נגיש הסתייגות בנושא או נתחיל משא ומתן עם האוצר בנושא הזה, כדי להחזיר חלק מהפגיעה במוסדות להכשרת מורים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נעשה התייעצות בינינו לגבי מה סביר פה לעשות , במגבלות הקיימות, כדי לתמוך במוסדות להכשרת מורים ולמנוע את התמוטטותן.

מיכאל מלכיאור: זה דבר שצריך לעשות על פני הרבה שנים כדי לשקם את המערכת שנהרסה.

מיכאל מלכיאור: מעבר לזה, אנחנו לא יכולים לקבל גם את ההפסקה המוחלטת של בניית התשתיות של המוסדות, גם תשתיות הבינוי וגם תשתיות של ספריות וטכנולוגיה.

מיכאל מלכיאור: זה דבר בלתי מקובל ובלתי נתפס.

מיכאל מלכיאור: אנחנו קוראים למשרד האוצר ולמשרד החינוך לחזור למסלול של פיתוח.

רונית תירוש: האוצר מתנה את התשתיות בהתייעלות ואיחוד מכללות.

מיכאל מלכיאור: אנחנו דורשים מהאוצר לשבת עם משרד החינוך, ולא לחנוק את המוסדות הקיימים, בכף שאתם לא מאפשרים להם את התשתיות כדי שיוכלו לעשות את מלאכתם.

מיכאל מלכיאור: את זה אנחנו לא נקבל.

מיכאל מלכיאור: בשני התחומים האלה, זה מה שאנחנו יכולים לתרום.

מיכאל מלכיאור: אחר כך נעשה התייעצות פנימית, ונחזור אליכם דרך הדיאלוג שיש בינינו.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה, הישיבה נעולה.