ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 103, 2006-11-28 10:00

משה שרוני: שלום, אני פותח את הישיבה.

משה שרוני: מה גם משרד הביטחון מפטר?

אורי אריאל: תודה ליו"ר על היענותו המהירה בעניין הזה, כי העניין הוא דחוף באמת.

אורי אריאל: אני אגיד כמה מילים על הפרויקט.

אורי אריאל: אם יהיה צורך בהשלמות, יש פה גם נציגי עובדים ונציגי המשרדים הרלבנטיים והפורום המשפטי.

אורי אריאל: לפני כשלוש שנים, במסגרת מאמץ גדול של צה"ל לצמצם את ימי המילואים בכל התחומים ובכל הגזרות, מי בט"ש דרך אבטחת בתי כלא צבאיים, עלתה סוגיית השמירה ביישובים, שהושקע בהם מאמץ גדול בסדר גודל של רבע מיליון ימי מילואים בשנה.

אורי אריאל: אחרי דיונים רבים עם גורמי השטח, המועצות, יש"ע ואחרים, הגיעו להבנה ולמסקנה ללכת על פרויקט שנקרא מבצר, שעיקרו ותכליתו היא אבטחת היישובים.

אורי אריאל: הוא נעשה על ידי זה שמשרד הביטחון מעסיק, חותם חוזים עם אזרחים, ומכניס אותם למסגרת של מגינים, שתפקידם להיות שמירה וכוח כוננות ביישוב.

אורי אריאל: יש לזה כללים, ואני לא רוצה להיכנס כרגע לכללי עבודה.

אורי אריאל: החתימו אותם על חוזה לשנה עם אופציה להארכה.

אורי אריאל: במשך שנתיים אנשים עובדים.

אורי אריאל: לקראת תום השנתיים האלה הוציא משרד הביטחון מכתבים רשמיים לאנשים, שהם מסיימים את עבודתם.

אורי אריאל: היה יכול מישהו לחשוב שהפרויקט נגמר, פרץ השלום או יש פטנט אחר.

אורי אריאל: אבל לא היא.

אורי אריאל: המצב הוא שמשרד הביטחון בו זמנית הנחה לגייס עובדים חדשים.

אורי אריאל: אנחנו באים לוועדה ואומרים, משרד הביטחון מפטר פה את האנשים והוא אומר את זה.

אורי אריאל: הוא לא כותב את זה, אבל הוא אומר את זה.

אורי אריאל: אני שמעתי את זה במו אוזני.

אורי אריאל: הוא אומר, כי הוא לא רוצה ליצור מצב של קביעות לאנשים האלה.

אורי אריאל: במסגרת הסכמים שיש עם עובדים אזרחים, אחרי שנתיים הם צריכים לקבל קביעות.

אורי אריאל: על פניו זה נראה כחברת כוח אדם, שמפטרת את העובדים אחרי זמן מסוים כדי לא ליצור קביעות ומחויבויות מסוימות.

אורי אריאל: אני אומר לכם בידיעה חד משמעית, שאלוף פקוד מרכז תומך באופן החלטי בהמשך הפרויקט.

אורי אריאל: למה?

אורי אריאל: משתי סיבות.

אורי אריאל: האחת, זה חיסכון כספי למערכת.

אורי אריאל: השנייה, כי אותם אנשים שהם קבועים באותו יישוב מאוים, מכירים את הגזרה, מכירים את האזרחים, יודעים מה אותו של תושב ומה לא.

אורי אריאל: הפרויקט הוכיח את עצמו מבחינה מקצועית.

אורי אריאל: ההוכחה לכך, היא שהפרויקט נמשך.

אורי אריאל: בקשתנו היא, שהוועדה תתייצב ותאמר לשר הביטחון, שבעברו הוא היה מגן על אותם עובדים, תעצור ותמשוך את כל מכתבי הפיטורין, וניתנו כבר 60 ומשהו מכתבי פיטורין.

אורי אריאל: תיקח לעצמך ולמערכת עם התושבים חודשיים ותעשה דיון.

אורי אריאל: אנשי משרד הביטחון אומרים, כי יכול להיות שיש הצעה לסידור.

אורי אריאל: אז בא לציון גואל, וזה על דעת כולם.

אורי אריאל: אם לא, העניין לא יכול לעבור ככה.

רן כהן: על כמה מדובר?

אורי אריאל: חוץ מה-60 איש מדובר על עוד 200 איש.

אורי אריאל: הם גויסו בתקופות שונות, ולכן השנתיים לא נגמרות בנובמבר, אלא חלק בינואר וחלק בפברואר.

משה שרוני: משרד הביטחון לא יודעים שאין מונח משפטי, קביעות.

קריאה: מדובר על 304 תקנים.

משה שרוני: אין מונח קביעות.

משה שרוני: אתה יכול להוציא אדם הביתה גם אחרי 5 שנים.

יורם מרציאנו: בכל מקומות העבודה במדינת ישראל, אין קביעות.

יורם מרציאנו: בחברת חשמל 10 שנים אין קביעות.

משה שרוני: כנראה שמשרד הביטחון חי מתקופת בן גוריון.

אברהם רביץ: ברגע שהסיבה להעסקתם תיפסק, אז ודאי שאפשר לפטר.

משה שרוני: נציג משרד הביטחון, בבקשה.

בני כהן: פרויקט מבצר הוא פרויקט ניסיוני.

בני כהן: התחלנו אותו בשנת 2002.

משה שרוני: זמני זה קבוע.

בני כהן: התחלנו אותו בשנת 2002 באישור של היועץ המשפטי לממשלה בלב כבד.

בני כהן: היועץ המשפטי לממשלה, אלייקים רובינשטיין, אמר אז: עד כה לא הופקדה הגנת היישובים, ולו בחלקה, בידי כוח מופרט, להבדיל ממשמר אזרחי ומשמירה שהיא חובה אזרחית, צו השמירה.

בני כהן: מוצע מעין מוסד של חיילים בשכר, שאינם חיילי צה"ל".

בני כהן: בהמשך הוא אומר: "זמנים קשים מולידים פתרונות קשים.

בני כהן: אנחנו נבחן את הנושא בכל שנה מחדש".

בני כהן: אחרי 2002 היתה הפסקה של שנה בפרויקט.

בני כהן: לאחרונה, אנחנו נמצאים שנתיים בחוזה עם מבצר.

בני כהן: החוזים נחתמים לשנה אחת בלבד, כאשר בכל שנה הם נבחנים מחדש.

בני כהן: אלה חוזים במתכונת מאוד מיוחדת, שלא קיימים כלל בשירות המדינה.

בני כהן: עובדי מדינה או עובדי צה"ל, מועסקים לפי הסכם קיבוצי.

בני כהן: כאן זה לא עובדי מדינה ולא עובדי צה"ל.

בני כהן: נכנסנו לפרויקט של העסקת אנשים בחוזים אישיים, בגלל מצב ביטחוני מסוים.

בני כהן: כרגע אנחנו אומרים לעצמנו: עצור, אנחנו רוצים לבדוק את עצמנו.

בני כהן: במקביל למשלוח המכתבים האלה פנינו ליועץ המשפטי לממשלה.

משה שרוני: למה לא בדקתם את עצמכם לפני שנה?

רן כהן: שר הביטחון עושה מעשים כאלה?

יורם מרציאנו: אני משוכנע, שזה לא הגיע לשולחנו של שר הביטחון.

יורם מרציאנו: כמו כל האשמות האחרות על שר הביטחון, זאת עוד אשמה.

משה שרוני: מרציאנו, אנחנו שומרים כבוד לשר הביטחון.

אורי אריאל: אני דיברתי איתו אישית, דיברתי עם סגנו, חה"כ סנה, עם ראש המטה שלו, תת אלוף הרצל, עם עוזרו לענייני התיישבות, בכר, עם ראש היחידה להתיישבות, עמיקם סבירסקי, וכולם יודעים.

אורי אריאל: דבר אחד אי אפשר להגיד, שהם לא יודעים.

אורי אריאל: הם יודעים.

אורי אריאל: הם קיבלו מכתבים.

אורי אריאל: אני לא אומר את זה לגנות.

בני כהן: בדרך כלל השמירה ביישובים צריכה להיעשות על ידי התושבים, וזה מכח צו הגדרת השמירה ביישובים.

בני כהן: בחלק מהיישובים התושבים שומרים בעצמם, או שסוחרים חברות שמירה אזרחיות לבצע את השמירה.

בני כהן: בפרויקט מבצר, ביישובים שהיו מאוימים יותר, בהתחלה צה"ל שמר, ובהמשך נכסנו לפרויקט מבצר.

בני כהן: בשנה האחרונה, היתה החלטה בדרגים הבכירים בצה"ל, לאזרח את הגנת היישובים, כפי שהיה צריך להיות מלכתחילה.

בני כהן: דהיינו, להעביר את השמירה לחברות שמירה אזרחיות.

בני כהן: נכנסנו למשא ומתן די ארוך עם היישובים, היו חילוקי דעות שונים וזה נעצר.

בני כהן: בנסיבות האלה, כאשר ברקע העמדה היא לאזרח את הגנת היישובים, כאשר הנושא נבחן בכל שנה מחדש וכרגע הוא עולה לדיון מחודש אצל היועץ המשפטי לממשלה, סברנו שזה לא יהיה נכון לחדש העסקה של עובדים שמועסקים כבר שנתיים, כי זה יכול ליצור אצלם ציפיות.

משה שרוני: איזה ציפיות?

בני כהן: שהעסקה היא נמשכת.

בני כהן: מעבר לשנתיים יש לזה משמעויות שונות.

בני כהן: אתן לך דוגמא.

בני כהן: על פי הוראות התקשיר, יש הוראה מעודכנת שיצאה לאחרונה.

בני כהן: אדם שמועסק מעבר לשנתיים בשירות המדינה, פטור מחובת עריכת מכרז חיצוני.

בני כהן: יכול להיות נסיבות בהן הוא ייקלט כעובד מדינה.

בני כהן: בהתאם להסכם קיבוצי של עובדי צה"ל יש משמעות לתקופות העסקה מסוימות, שיכולות להעניק קביעות.

בני כהן: אנחנו נמצאים במצב אבסורדי.

בני כהן: מפטרים עובדי צה"ל בגלל שצה"ל צריך לרדת במצבת כוח האדם, אנחנו מוציאים אותם לפרישה מוקדמת בגיל 55, על ידי זה שאנחנו מוציאים עשרות מיליוני שקלים עבור תשלומים בגין פרישה מוקדמת מגיל 50-55 עד גיל הפרישה.

משה שרוני: גם צבא קבע יוצא לפנסיה מוקדמת.

בני כהן: אנחנו עלולים להגיע למצב, שבו ידנו נכניס 300 תקנים בגלל שלא החלטנו מה תהיה מתכונת הגנת היישובים.

בני כהן: יכול להיות שבתוך חודשים ספורים נחליט, שהמתכונת תהיה אחרת.

רן כהן: למה צריך לפטר אנשים.

בני כהן: אנחנו לא מפטרים אנשים, אנחנו לא מחדשים חוזים.

רן כהן: טכנית, זה פיטורין.

אורי אריאל: האם אתה יכול להסביר את ההבדל בין פיטורין לאי חידוש חוזה?

בני כהן: החוזה הוא לשנה, הוא מסתיים ואפשר שלא לחדש אותו.

בני כהן: בדרך כלל בשירות המדינה חוזים נקבעים על פי דרגתו של אדם, כישוריו והשכלתו.

בני כהן: כך גם לגבי עובדי צה"ל.

בני כהן: במקרה הזה כולם מקבלים תעריף שכר אחיד.

בני כהן: אדם שהיה בדרגת סר"ן יתחיל בשכר דומה לזה שסיים בדרגת טוראי.

בני כהן: הפרויקט הוא של אנשים צעירים יחסית, שמתנהגים כלוחמים.

בני כהן: לכן, כל המבנה הזה לא מתאים להעסקה לאורך זמן.

משה שרוני: אני מתפלא, שאנשים האלה ששומרים הם חיילי צה"ל במילואים, משרתים את המדינה ועושים את הכל, ואתם רוצים לקחת במקומם חברות כוח אדם.

משה שרוני: אני לא תופס את זה.

בני כהן: חובת השמירה היא על התושבים.

משה שרוני: לא אני לקחתי את היחידה הזאת.

משה שרוני: למה עשיתם את היחידה הזאת?

בני כהן: אמרתי, שזה היה ניסיוני.

משה שרוני: ניסיון זה לשלושה או ששה חודשים, ולא לשנתיים.

בני כהן: מי ידע מה יהיה?

רן כהן: האם מבחינה מקצועית הם בסדר?

בני כהן: לא כולם.

בני כהן: יש כאלה שלא.

יורם מרציאנו: היה טוב אם לא היית אומר את המשפט האחרון.

יורם מרציאנו: יש פה שימוש בבני אדם, שימוש זול וציני.

יורם מרציאנו: כאשר הייתי צריך אותם, אתה ביקשת מהם לבוא ולעשות את העבודה.

יורם מרציאנו: הם לא הגיעו לשם כי אתה לא ביקשת מהם.

יורם מרציאנו: אם היית פונה לאותם תושבים ביישובים, יכול להיות שחלקם כן היו מסכימים לשמור שם.

יורם מרציאנו: מה שאני שומע פה, אני שומע גם בוועדת הכלכלה ובוועדת הכספים.

יורם מרציאנו: יש במדינת ישראל נורמה מסוכנת, שהיא שוק עבדים.

יורם מרציאנו: אנחנו לוקחים אנשים, מעסיקים אותם, נותנים להם לעבוד, גומרים את התקופה ושולחים אותם הביתה.

יורם מרציאנו: אחר כך באים לפה ומתחילים לספר את כל התירוצים.

יורם מרציאנו: אני כתבתי מכתב לאורי אריאל, בגלל הקשר הטוב שלי עם שר הביטחון.

יורם מרציאנו: ההערה של חה"כ רן כהן, היא בהחלט במקומה.

יורם מרציאנו: אני משוכנע שהדבר האחרון ששר הביטחון הזה היה רוצה לראות, זה את שוק העבדים הזה, וזה בגלל תפיסת העולם שלו.

יורם מרציאנו: לכן, אני משוכנע ובטוח שהנושא בכלל לא הובא לשולחנו.

יורם מרציאנו: בכל אופן, אדוני היושב ראש, אני מוכן להגיע ביחד עם אורי ואתך לפגישה אצל שר הביטחון, כדי לנסות ולהגיע שם להסדר.

יורם מרציאנו: לנו כוועדת העבודה הרווחה, לקבל את זה.

יורם מרציאנו: יש פה שוק עבדים.

יורם מרציאנו: ראיתי את זה גם ברשות שדות התעופה.

יורם מרציאנו: הופיע מנכ"ל, שסיפר על הצורך באותם עובדים בתקופת הקיץ, שזורקים אותם בתקופת החורף.

יורם מרציאנו: זה שוק עבדים.

יורם מרציאנו: אני מציע לנהוג באנשים במדינת ישראל בקצת יותר כבוד וחמלה.

יורם מרציאנו: תמוה בעיני שדווקא משרד גדול כמו משרד הביטחון, שאנחנו מכירים את הקפי התקציבים שלו, חושב ש- 300 התקנים האלה הם סוף העולם.

אברהם רביץ: זה יעלה להם בן כה.

מרינה סולודקין: אני לא מופתעת.

מרינה סולודקין: זאת נורמה בארץ.

מרינה סולודקין: לפני 3 שנים בכנסת זרקו אתיופים ורוסים בשירות הכנסת.

מרינה סולודקין: אני פניתי לעמיר פרץ, וביחד פעלנו שישאירו את האנשים.

מרינה סולודקין: עכשיו הם קיבלו קביעות.

מרינה סולודקין: 12 איש.

מרינה סולודקין: לפי מה ששמעתי ממשרד הביטחון, יש דברים מאוד מסוכנים.

משה שרוני: מוזרים.

מרינה סולודקין: גם מוזרים וגם מסוכנים.

מרינה סולודקין: נאמר כי המשרד במשא ומתן עם היישובים, אבל אין עדיין הסכמה.

בני כהן: עדיין לא.

מרינה סולודקין: כלומר, בהחלטה שלכם אתם מסכנים את היישובים.

מרינה סולודקין: אנחנו במלחמה.

בני כהן: לא.

בני כהן: יש הנחיה של סגן הרמטכ"ל, בכל מקום שבו לא יהיה תחליף לאנשי מבצר, צה"ל ישמור על היישובים.

משה שרוני: אם היית אומר כי במקום כל האנשים האלה צה"ל שומר, הייתי מוריד את הכובע, אבל לא חברות כוח אדם ולא חברות שמירה.

מרינה סולודקין: אורי אמר דבר מאוד חשוב, הם מכירים את השטח, והם מאוד מתאימים.

מרינה סולודקין: יש להם מקצוענות וניסיון, ואתם יורקים על זה.

אורי אריאל: הציטוט שלי שאומר שהם טובים מאוד, הוא מפי הצבא.

דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, לו הייתי שומע שהם הולכים להביא חיילים שישמרו שיעשו את העבודה במקומם, הייתי מברך על זה.

דוד אזולאי: אבל הטענה היא שמא הם יבואו לבקש שדרוג או שמא הם יקבלו קביעות.

דוד אזולאי: מה האסון הגדול?

משה שרוני: אין קביעות.

דוד אזולאי: נניח וידובר על קביעות.

דוד אזולאי: מה האסון הגדול?

דוד אזולאי: הדבר הזה של לנצל אנשים ולהפוך אותם לעובדים שהם עבדים, זה צריך להיפסק במדינת ישראל.

דוד אזולאי: שר הביטחון הוא אדם שהיה יו"ר ההסתדרות, שהגן במשך כל השנים על העובדים.

דוד אזולאי: אני לא מאמין שהאיש הזה ייתן את ידו למהלך הזה.

משה שרוני: הוועדה הזאת לא תיתן את ידה למהלך הזה.

דוד אזולאי: בסך הכל מדובר על 60 עובדים.

אורי אריאל: זה 270 בסך הכל.

דוד אזולאי: מה שיקרה, זה שהם יכניסו חברות שמירה שיתנו 15 שקלים או 22 שקלים.

דוד אזולאי: אז אני לא יודע איך תהיה השמירה, ואז יחפשו מחדלים.

דוד אזולאי: למה לחפש מחדלים, כאשר יש לנו היום אנשים מקצועיים, שעושים את מלאכתם נאמנה.

דוד אזולאי: אני מציע לכם, הרפו מהעניין הזה.

דוד אזולאי: תנו לעסק הזה להמשיך כפי שהיה.

דוד אזולאי: מזה משרד הביטחון לא יתעשר.

אברהם רביץ: הכל יודעים, שאם יש למישהו מפעל לגרביים, כאשר המפעל נסגר העובדים מפוטרים.

אברהם רביץ: אם תהיה עילה לא להעסיק אנשי ביטחון מהסוג הזה, לא תהיה שום בעיה.

אברהם רביץ: העובדים מפסיקים את עבודתם.

אברהם רביץ: אני רוצה להוסיף פן נוסף.

אברהם רביץ: אנחנו מדברים על עובדים שהם תושבי היישובים האלה.

אברהם רביץ: אנחנו מדברים על 260 משפחות.

אברהם רביץ: ביישובים האלה אין שפע של עבודה עבור תושבי היישובים.

אברהם רביץ: העובדה שהם הסכימו לקבל על עצמם את העבודה הזאת, היא כי אין להם עבודה אחרת.

אברהם רביץ: זאת האמת.

אברהם רביץ: אנחנו הולכים להגדיל את שוק המובטלים במקומות שבהם אין אלטרנטיבה אחרת.

אברהם רביץ: אלה אנשים צעירים שתרמו לביטחון המדינה, והם צמודים למקום.

אברהם רביץ: זה הדבר האידיאלי ביותר.

אברהם רביץ: אני לא מבין, איך אפשר להעלות מחשבה אחרת.

אברהם רביץ: להוציא אנשים שגרים במקום ומכירים כל זיז וכל סלע, חיים במקום ומסורים למקום.

אברהם רביץ: על מה?

אברהם רביץ: על איזו בירוקרטיה.

אברהם רביץ: בגיבוי של הוועדה, לא יהיה מישהו שיצפצף על אי סדר בירוקרטי בהעסקת העובדים האלה.

אברהם רביץ: כן מכרז לא מכרז, הכל מילים כדי להתחמק מהעניין עצמו.

אריה אלדד: צה"ל אמור להיות מופקד על ביטחון תושבי ישראל וביטחון היישובים.

אריה אלדד: מצוקות התקציבים וכוח האדם של צה"ל מוכרות.

אריה אלדד: אנחנו רואים כאן הדגמה של מדרון חלקלק.

אריה אלדד: מול הערך הזה שצה"ל אחראי על ביטחון היישובים והתושבים, יש גם הערך שנכון שאדם ישמור על ביתו.

אריה אלדד: זה מעוגן בחוק, כפי שציינתם.

אריה אלדד: ברור מאליו, שאי אפשר לאכוף חוק כזה על כל היישובים במדינת ישראל.

אריה אלדד: אתה לא כופה על תושבי שדרות לשכב במארבים על הגדר כדי להגן על הבית שלהם, משום שמדינת ישראל הגדירה שעל שדרות יגנו 3 גדודי טנקים ו-4 גדודי ארטילריה.

אריה אלדד: איש אינו כופה על תושבי שדרות לעזוב את מקומות עבודתם, ולאייש את עמדות ההגה לאורך גדר המערכת.

אריה אלדד: צורכי הביטחון נקבעים בכל מקום על פי ההגדרות הספציפיות.

אריה אלדד: באו ואמרו דבר נכון, ניקח תושבים מאותם יישובים מאוימים, והם ישמרו על ביתם.

אריה אלדד: זה יהיה כוח האדם עם המוטיבציה הכי טובה, עם המיומנות, עם הכרת השטח.

אריה אלדד: השתכנענו שזה נכון.

אריה אלדד: זה עומד מול החובה של צה"ל להגן עליהם.

אריה אלדד: פה צה"ל משתמש באנשים האלה, והם זרועו הארוכה של הצבא לצורך מילוי חובתו של הצבא.

אריה אלדד: המדרון החלקלק אומר, בואו נתייחס לכל העסק הזה כאל מטלה, שאנחנו לא ממש רוצים לעשות אותה.

אריה אלדד: ניקח חברת כוח אדם.

אריה אלדד: אני חי ביישוב, שבו חלק מהשמירה היא על ידי התושבים, וחלק היא על ידי חברת כוח אדם.

אריה אלדד: אתה יכול להבדיל בדיוק, מתי שומר בשער איש כוח אדם ומתי שומר איש יישוב.

אריה אלדד: חברת כוח אדם, זה בערך כמו מישהו שעומד בכניסה לסופרמרקט, ומודאג שמא מישהו מסתכל עליו לראות איך הוא בודק.

אריה אלדד: אם נעביר את זה במסגרת ההפרטה הזאת לחברות קבלניות ששוכרות שומרים, נקבל רמת ביטחון הרבה יותר רעה.

אריה אלדד: במתח הזה שבין חובת צה"ל לשמור בעצמו ובין שכירת תושבי היישוב לשמור על האזור, נדמה לי שהגעתם לנקודת איזון נכונה.

אריה אלדד: עכשיו מנימוקים של שמא הם ידרשו תנאים סוציאליים וחזקה לעבודה בהמשך, זה כבר לא משכנע.

אריה אלדד: זה מדרון חלקלק.

אריה אלדד: פה צה"ל עלול לנסות להשתחרר בכלל מהחובה לשמור, להעביר אותה הלאה ולתרגל אותנו במערכת בירוקרטית של אילוצים ושכר.

אריה אלדד: נדמה לי, שהוועדה הזאת והבית הזה לא יניחו לתהליך הזה.

אריה אלדד: אני מקבל את הצעתו של חבר הכנסת מרציאנו, לארגן פגישה כזאת עם שר הביטחון ולפתור את הבעיה הזאת, כדי לעצור את המדרון החלקלק הזה כאן ועכשיו.

יצחק רם: ראשית, בעל הדבר האמיתי איננו איתנו כאן היום.

יצחק רם: בעל הדבר האמיתי הוא סגן הרמטכ"ל, האלוף קפלינסקי.

יצחק רם: הוא קיבל את ההחלטה.

יצחק רם: הוא החליט, שמי שעבד שנתיים במבצר לא ימשיך לעבוד.

יצחק רם: לכן, את התשובות צריך לדרוש ממנו ולא מחברי עו"ד כהן.

בני כהן: יש לך פה נציגי צה"ל.

יצחק רם: מי שקיבל את ההחלטה, יבוא ויסביר.

יצחק רם: את ההחלטה קיבל האלוף קפלינסקי ולא אף אחד אחר.

יצחק רם: חשוב מאוד שהרשות הציבורית תאמר אמת.

יצחק רם: במקרה הזה, הרשות הציבורית סובבה אותנו בכחש.

יצחק רם: במכתב הפיטורין למגנים הם אמרו, יש שינויים ארגוניים במערך ההגנה על היישובים, ולכן אתם מפוטרים.

יצחק רם: לאיזה שינויים ארגוניים הם מתכוונים, אם במקום כל מגן לוקחים מגן אחר לאותו תפקיד?

יצחק רם: איזה שינויים ארגוניים, אם בקריית ארבע מפורים 11 מגינים, ומפקד מבצכר בקריית ארבע קיבל הוראה לגייס 11 אנשים.

יצחק רם: האם אלה שינויים ארגוניים?

יצחק רם: האם זה צמצום?

יצחק רם: האם זה רה-ארגון?

יצחק רם: לא.

יצחק רם: זורקים את הותיקים ולוקחים חדשים.

יורם מרציאנו: זה בדיוק כמו ברשות שדות התעופה, חברת חשמל ואל על.

יצחק רם: המפוטרים אמרו, אם אתם לוקחים חדשים, אז אולי אנחנו נצא וניכנס שוב.

יצחק רם: אמרו להם, לא.

יצחק רם: צריכה להיות תקופת צינון של 9 חודשים.

יצחק רם: למה תקופת צינון, מה הם חמים?

יצחק רם: חברי עו"ד כהן, חושש שמה על פי התקשיר הם יעלו טענות של קביעות ופטור ממכרז.

אברהם רביץ: מה מכרז?

אברהם רביץ: הם התקבלו על פי מכרז?

אברהם רביץ: זה גם אחד מהבלופים.

יצחק רם: פה חבר הכנסת רביץ מגיע לנקודה חשובה.

יצחק רם: על פי החוזה, הם מוגדרים כעובדים בשליחות הצבא.

יצחק רם: על עובדים בשירות הצבא, חוק שירות המדינה(מינויים), לא חל.

יצחק רם: הם לא עובדי מדינה.

יצחק רם: בכלל חוק שירות המדינה מינויים לא חל עליהם.

יצחק רם: מאיפה החשש לקביעות?

יצחק רם: איפה פה הבעיה?

יצחק רם: כנראה שמישהו לא הבין את החוזה, לא הבין את החוק, ולא נהג פה בהגינות, והחליט לעשות בכל שנתיים תחלופה.

יצחק רם: רוב המגינים הם אנשי היישובים עליהם הם מגינים.

יצחק רם: יש הבדל בין אדם המגן על ביתו, לבין חברת כוח אדם, ששם האנשים מועסקים בהעסקה פוגענית.

יצחק רם: כאשר חברת כוח אדם לוקחת מיישוב 50 שקלים לשעה, היא משלמת לשומר 19 שקלים במקרה הטוב.

יצחק רם: כאשר לוקחים עובד חדש במקום עובד קיים, זה לא רה-ארגון.

יצחק רם: חוק שירות המדינה מינויים לא חל עליהם.

יצחק רם: אין פה שום חשש לקביעות.

יצחק רם: במקום לפטר, תנהלו משא ומתן עם ועד העובדים, תגיעו להסכמה שההסכם הקיבוצי לא יחול עליהם אלא רק החוזים האישיים, ותמשיכו להעסיק אותם על פי חוזים אישיים כל עוד הפרויקט נמשך.

יצחק רם: אם יפרוץ השלום ולא יצטרכו אותם, אין שום בעיה.

יצחק רם: כל עוד זה המצב, כל עוד הבעיה היא בירוקרטית משפטית, תדחו את הפיטורין בשלושה חודשים, תשבו תדברו ותמצאו קומבינה משפטית לפתור את זה.

יורם מרציאנו: האם אלה עובדים מאורגנים בהסתדרות?

יצחק רם: אני לא בטוח שמותר להם להתארגן.

אורי אריאל: אבל הם מתפקדים.

אורי אריאל: עמי איילון פנה אליהם.

יורם מרציאנו: יש אזרחים עובדי צה"ל.

משה שרוני: זה לא חשוב אם הם חברי הסתדרות או לא.

יורם מרציאנו: ההסתדרות היא גם שלך ולא רק שלי, אדון אזולאי.

מרדכי רון: אני מוכרח להעלות נושא נוסף, שעלה מספר פעמים לא קטן.

מרדכי רון: הנושא הוא, של המדינה כמעסיק.

מרדכי רון: אחד המעסיקים שתורם הכי הרבה לקיפוח עובדים, זאת המדינה.

מרדכי רון: לדעתי, כל בית דין לעבודה שיבחן את החוזה הזה, יכריז על מדינת ישראל כקבלן כוח אדם.

מרדכי רון: משרד הביטחון הוא משלם השכר, אבל בסעיף 2 של החוזה הוא אומר כי המגן מצהיר בזאת שידוע לו שהוא מועסק כעובד בשליחות הצבא.

מרדכי רון: מקבל השירות, זה צה"ל המעסיק, זאת מדינת ישראל, משרד הביטחון.

מרדכי רון: זאת שערורייה שמדינת ישראל כמעסיק עוד פעם תורמת להפרת זכויות עובדים.

מרדכי רון: יש פה פיטורין שלא כדין, בייחוד לאור הכרזת נציג משרד הביטחון, שלא לצבור זכויות.

מרדכי רון: העובדה היא שמגייסים חדשים.

מרדכי רון: זה יעלה למשרד הביטחון הרבה יותר כסף בפיצויים על פיטורין שלא כדין, מאשר להמשיך ולהעסיק אותם.

משה שרוני: האם מישהו ממשרד הביטחון רוצה עוד להשמיע דברים?

שמעון אבני: אני האחראי הישיר על העסקת העובדים, בהיבט המבצעי של ההפעלה שלהם.

שמעון אבני: סגן הרמטכ"ל החליט מה שהחליט, כי שמו להם את הנתונים כפי שהם.

שמעון אבני: הוא לא יעלה את סד"כ צה"ל בעוד 300 אנשי קבע, כאשר אלה האלטרנטיבות שעמדו בפניהם.

שמעון אבני: אני מלווה את הפרויקט הזה שנתיים.

שמעון אבני: אני חייב לציין, שהבעיות שהיו לנו עם הפרויקט הזה הן קטנות מאוד.

שמעון אבני: מעט מאוד אנשים נדרשו לסוגיות של בירור, פיטורין על כל מיני בעיות שנוצרו במסגרת הפרויקט.

שמעון אבני: כבר נאמר, כי עמדתו של אלוף פיקוד מרכז, היא שהוא מאוד רוצה את הפרויקט וזה ממספר סיבות.

שמעון אבני: אל"ף, היישובים שבהם אנחנו מפעילים את האנשים האלה, הם יישובים מאוד מאוימים.

שמעון אבני: אנחנו מפעילים בהם רמת טכנולוגיה מאוד גבוהה, ונדרשת מיומנות מאוד גבוהה של כוח האדם, ונכון לרגע זה הגענו לזה עם האנשים האלה.

שמעון אבני: ההחלפה של האנשים האלה תיצור מצב של הכשרות חדשות ואימונים.

משה שרוני: הוצאה כספית לא קטנה.

שמעון אבני: הוצאה כספית נוספת, שתביא אותנו לקו שבו אנחנו נמצאים היום עם האנשים האלה.

מרינה סולודקין: הם מסבכים את עצמם.

שמעון אבני: בהיבט הזה, אנחנו מאוד רצינו את המבצר.

שמעון אבני: בקשר למה שדיבר עו"ד בני כהן על ההסדרה החדשה – נעשית כרגע עבודה.

שמעון אבני: אני עכשיו מציג את הצד השני, כדי שיהיה איזון.

שמעון אבני: נעשית כרגע עבודה מול מועצת יש"ע ומול ראשי המועצות כדי למצוא פתרון, אלא אם כן יימצא פתרון אחר שבו המגינים יוכלו לעבוד יותר משנתיים.

שמעון אבני: אם לא יימצא פתרון כזה, אנחנו מנסים להגיע לפתרון בשילוב של פיקוד מרכז, מועצת יש"ע ומשרד הביטחון, לקחת את אותם מגינים ולנסות ולהעסיק את אותם אנשים במסגרת אחרת.

שמעון אבני: פשוט להמיר את החוזה שלהם, ולהגיע למשהו הכי קרוב למה שאנחנו קוראים היום רבש"צ.

שמעון אבני: אני לא יודע כמה זה יהיה אפשרי, אבל אנחנו נמצאים כרגע בעיצומה של העבודה.

שמעון אבני: אם הדבר הזה יצליח, זה יפתור חלק מהדברים.

משה שרוני: אני רוצה לסכם את הישיבה.

משה שרוני: הוועדה מגנה את התופעה של פיטורי עובדים, שכל מטרתה היא למנוע מן העובדים זכויות שצברו על פי דין.

משה שרוני: הוועדה קוראת לשר הביטחון למשוך לאלתר את 60 הודעות הפיטורין שנשלחו לעובדים, ולא להוציא בשלב הזה הודעות פיטורין נוספות.

משה שרוני: הוועדה תיפגש בדחיפות עם שר הביטחון למציאת פתרון הולם לבעיה.

משה שרוני: הוועדה תמשיך לעקוב, ולדאוג שלא יעשקו את העובדים.