ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 65, 2006-11-29 10:00

גאלב מג'אדלה: בוקר טוב.

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה לדיון בהצעת חוק ממשלתית, חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 19), התשס"ו-2006.

גאלב מג'אדלה: אני אעבור על רשימת הנוכחים כדי לוודא שמשרדי הממשלה מיוצגים.

גאלב מג'אדלה: עורכת הדין יוכי גנסין התנצלה אתמול שנבצר ממנה להגיע.

גאלב מג'אדלה: זאת הצעת חוק שנויה במחלוקת; יש לה התנגדות מכיוונים שונים ורבים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נקדיש את הדיון הזה לשמיעת מגוון הדעות.

גאלב מג'אדלה: נתחיל קודם במחוקקים.

גאלב מג'אדלה: חברת הכנסת מרינה סולודקין, בבקשה.

מרינה סולודקין: תודה רבה ליושב ראש.

מרינה סולודקין: בקריאה ראשונה הצבעתי נגד החוק.

מרינה סולודקין: קראתי את החוק כמה פעמים, ביקשתי חוות דעת לא רשמית מאנשי משרד הפנים.

מרינה סולודקין: יש לי חששות רבים שהחוק הזה יפגע גם באוכלוסיות שאני מייצגת- -

גאלב מג'אדלה: למי את מתכוונת?

מרינה סולודקין: גם.

גאלב מג'אדלה: פעם ביקשתי שתייצגי גם אותנו.

מרינה סולודקין: אני כל הזמן מייצגת את החלשים.

יוסי ביילין: יש גם ערבים חזקים.

מרינה סולודקין: אני מדברת על השכבות החלשות ועל צדק חברתי.

מרינה סולודקין: קראתי את כל החוק, וכל הזמן אומרים שזה חוק שקשור לערבים.

מרינה סולודקין: זה לא נכון.

מרינה סולודקין: דבר שני, אם רוצים להתמודד עם תופעות שמישהו רוצה לנצל את חוק הכניסה כדי לעשות דברים רעים במדינת ישראל ולחבל בביטחון מדינת ישראל, זה דווקא בחוקים אחרים לגמרי, לא בחוק הזה.

מרינה סולודקין: החוק הזה משבש את החיים הנורמליים של קרובי המשפחה של אזרחים במדינת ישראל.

מרינה סולודקין: לכן התייעצתי עם היועצים המשפטיים בכמה ועדות, ואני לא אתמוך בחוק אף על פי שאני חברה בקואליציה, אם לא יהיו שתי הסתייגויות: לסעיף 1 ולסעיף 3.

דוד אזולאי: אני מציע שתסבירי את ההסתייגויות שלך, כי כרגע אנחנו לא דנים בהסתייגויות.

גאלב מג'אדלה: היות שזה נושא מורכב ושנוי במחלוקת ביקשנו את הדיון הזה כדי לשמוע את הגורמים השונים.

גאלב מג'אדלה: אין טעם להתחיל לקרוא את החוק, כשאנחנו עוד לא שמענו עמדות עקרוניות של כל הגורמים.

דוד אזולאי: מצוין, אני מסכים אתך.

דוד אזולאי: חברת הכנסת מרינה סולודקין הגישה כרגע שתי הסתייגויות ולא הסבירה לנו מהן.

דוד אזולאי: אנחנו רוצים לשמוע את ההסתייגויות שלה ולהבין אותן- -

מרינה סולודקין: החוק הוא חד-משמעי ורוצה שכל האנשים שתם זמנה של הוויזה שלהם בארץ, ונמצאים בארץ שלא כחוק, יצאו מהארץ בתוך 90 יום, ואחר-כך תהיה ענישה של כמה שנים להצטנן בחו"ל.

מרינה סולודקין: החוק לא מביא בחשבון שאנחנו מדינת הגירה, שיש לנו עליה גדולה, יש משפחות מעורבות, ובין אלה שייזרקו מן הארץ בטח יהיו גם אמהות של חיילים, הורים קשישים של אזרחי מדינת ישראל מצד לא נכון, ילדים מנישואים ראשונים וכדומה.

מרינה סולודקין: במקום לסדר את המצב ולהרגיע החוק יסבך הרבה אנשים מעבר לאלה שהמחוקק רצה לסדר את ענייניהם.

מרינה סולודקין: גם אם מדובר בכך שאנחנו לא רוצים שאנשים ינצלו לרעה את חוק הכניסה לישראל יש אמצעים אחרים כדי להתמודד עם המצב הזה, והמחוקק צריך לנסח את זה.

מרינה סולודקין: הגיע הזמן להשביע אנשים אמונים למדינת ישראל ולעם ישראל, ומי שלא מוכן לעשות את זה לא יכול לחיות בארץ.

מרינה סולודקין: אפשר לעשות עוד דברים, כמו להעניש את המעסיקים שמגייסים את הזרים לעבוד בארץ שלא כחוק.

מרינה סולודקין: צריך להיות מאוד ברורים וחד-משמעיים, ולא לערב עניינים הומניטריים.

מרינה סולודקין: בחוק ביקשתי כמה תיקונים שיהיה ברור על מי מדובר.

גאלב מג'אדלה: תודה.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת צרצור, ואחריו חבר הכנסת אהרונוביץ'.

אברהים צרצור: אין בפי מילים כדי לתאר את ההצעה הדרקונית הזאת, אלא במילים: שערורייה, בושה וחרפה והתעללות גזענית לשמה.

אברהים צרצור: מה בעצם אומר החוק הזה?

אברהים צרצור: מאות משפחות הולכות להתפרק, נישול זכויות יסוד של אנשים שכל פשעם הוא שאינם יהודים ושרוצים לחיות בשלווה ובשמחה בחיק המשפחה.

אברהים צרצור: החקיקה הזאת עומדת בסתירה מוחלטת גם עם החלטות בית המשפט העליון.

אברהים צרצור: ההצעה אפילו מרוקנת את שאריות הסעיפים שקיימים בחוקים אחרים, כמו החוק הדרקוני שאנחנו מתנגדים לו בכל תוקף – הוראת השעה בחוק האזרחות, שמגביל בצורה זוועתית ביותר את זכותו האלמנטרית של תושב שנמצא במדינת ישראל, וזורק אותו מחוץ לגבולות ישראל מטעמים שכל כולם ביטחוניים – זאת הפרה הקדושה שלמענה מוכנים להקריב את כל זכויות האדם.

אברהים צרצור: ההצעה הזאת מרוקנת מתוכן את שאריות הסעיפים הקיימים בחוק שמאפשרים לשר הפנים לאשר בהגבלה את שהותם של אנשים שנמצאים בתוך גבולות ישראל שלא כחוק.

אברהים צרצור: צריך לדחות את ההצעה הזאת על הסף; צריך להוציא אותה מהעולם הזה ולבטל אותה לגמרי, אפילו עם תיקונים בהצעה אי-אפשר לפתור את בעיותיהם של אלפי אנשים שחיים כאן ויש להם משפחות וילדים.

אברהים צרצור: תודה.

גאלב מג'אדלה: אמרת בסוף דבריך שאפילו תיקונים לא יתקנו את הדברים שתיארת.

גאלב מג'אדלה: אולי בכל זאת תעשה מאמץ ותביאו לנו תיקונים כלשהם ושינויים כדי שנוכל להוציא תחת ידינו בוועדה הצעת חוק יותר נאורה ופרגמטית שמסוגלת להתמודד עם הבעיות של שני הצדדים.

גאלב מג'אדלה: אולי תתאמץ יחד עם כמה חברים.

גאלב מג'אדלה: אני מוכן להצטרף למאמץ.

אברהים צרצור: האמן לי, אדוני היושב ראש, אני קראתי את ההצעה הזאת לעומק, אפילו מילה במילה.

אברהים צרצור: לא מצאתי שום פרצה שיכולים לתקן- -

גאלב מג'אדלה: אפשר לשנות.

אברהים צרצור: אני מסכים אתך שאפשר להניח את החוק הזה בצד ולהתחיל לחשוב על הצעת חוק חדשה שתוכל להסדיר עניינים שלא יפגעו קשות בזכויותיהם האלמנטריות של תושבים שזכותם הלגיטימית היא לחיות בשקט בחיק משפחותיהם.

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב ראש.

יצחק אהרונוביץ': ב- 18 ביולי קיימנו פה ישיבה שניהל אותה דוד אזולאי בהיעדרך.

יצחק אהרונוביץ': היה דיון מאוד מעניין ומעמיק, ואני מפנה את כולם לסיכום הפרוטוקול.

יצחק אהרונוביץ': בסיכום הועלתה הצעה שאני ביקשתי: "לעכב את הדיון בחוק הזה עד לקיום מפגש הבהרה בין הנציגים, איך יינתן הפתרון לבעיה שמקובל יהיה על כולם".

גאלב מג'אדלה: בין הנציגים?

יצחק אהרונוביץ': כן, היו פה נציגים שחלקם נמצאים כאן גם עכשיו.

יצחק אהרונוביץ': הייתה הצעה לעכב את הדיון בגלל כל מיני חילוקי דעות, והיו הצעות האם לקבל או לא.

יצחק אהרונוביץ': אני ביקשתי לדחות את הדיון, ולקיים דיאלוג עם משרד הפנים על כל מיני סעיפים.

יצחק אהרונוביץ': התקבלה החלטה שטרום קבלת ההחלטה אנחנו מעבירים את זה לדיון נוסף עם משרד הפנים.

יצחק אהרונוביץ': משרד הפנים מתעלם מקיום דיאלוג כזה, אני אומר את זה נחרצות.

יצחק אהרונוביץ': גם אתה אמרת שאולי אפשר למצוא בכל זאת מכנה משותף – הם לא מוכנים לקבל את הטיעון הזה, והם מגיעים לדיון נוסף היום.

יצחק אהרונוביץ': מה הם מצפים, שאני אחזור בי?

יצחק אהרונוביץ': אני לא חוזר בי.

יצחק אהרונוביץ': מאחר שהם מסרבים לקיים דיון, אני לא חוזר בי.

יצחק אהרונוביץ': הצעת החוק איננה טובה מכל מיני טעמים, כל אחד עם המגזר שהוא מייצג.

יצחק אהרונוביץ': למגזר שאני מייצג היא לא טובה.

גאלב מג'אדלה: שהם?

יצחק אהרונוביץ': תקרא לזה מיעוט, אוכלוסייה חלשה, מנוכרת – לא משנה איך נקרא להם.

גאלב מג'אדלה: רוסים.

יצחק אהרונוביץ': במקרה זה הרוסים, אבל זה יכול להיות כל אוכלוסייה.

יצחק אהרונוביץ': לדוגמה, אני דורש שהחוק לא יחול על בני משפחה מדרגה ראשונה- -

מרינה סולודקין: נתתי הסתייגות בסעיף הראשון.

יצחק אהרונוביץ': - - אבל אלה בדיוק הדברים שאפשר היה למנוע בדיון מוקדם ולבוא עם הסכמות ולראות איפה אפשר לגשר.

יצחק אהרונוביץ': אבל משרד הפנים מתעלם מהדברים, הם חושבים שזה יושג אוטומטית.

יצחק אהרונוביץ': הם לא יקבלו את קולי בהצבעה לתמוך בהצעת החוק.

יורם מרציאנו: במשרד הפנים יש מנכ"ל שמתעלם במפגיע מהכנסת.

יצחק אהרונוביץ': אז גם אני אמנע במפגיע מסיוע אף על פי שאני חבר בקואליציה.

יורם מרציאנו: הוא ברוטלי וגס, ואני אומר עוד כמה משפטים חמורים על האיש הזה.

מרינה סולודקין: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה ואני הצבענו נגד החוק בקריאה ראשונה, ואתם לא הייתם במליאה.

יצחק אהרונוביץ': מי זה "אתם"?

מרינה סולודקין: ישראל-ביתנו ששותפים- -

יצחק אהרונוביץ': מה זה קשור למליאה, אנחנו באנו לדיון שהתקיים בוועדה.

מרינה סולודקין: אבל היה ניסיון לבלום את החוק בקריאה ראשונה במליאה.

יצחק אהרונוביץ': בסדר, אז נתקן את זה עכשיו.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ' תומך בעמדה שלך.

מרינה סולודקין: נכון.

מרינה סולודקין: אבל היו צריכים להצביע "נגד" במליאה.

יצחק אהרונוביץ': מה זה קשור?

גאלב מג'אדלה: בהצבעה הבאה.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת ביילין, ואחר-כך חבר הכנסת מרציאנו.

יוסי ביילין: אני מתלבט בנקודה אחת.

יוסי ביילין: אילו הייתי ציני הייתי אומר שניקח את החוק הזה, שהוא חוק חצי מטורף, כמו שהוא, בלי הסתייגויות ונעלה אותו למעלה.

יוסי ביילין: יש לנו רוב קואליציוני, מסיבי נגד שהייה בלתי חוקית, בעד ביטחון ובעד האינטרס הלאומי שלנו – שייקחו אותו ויצביעו בעד זה – אין בג"ץ בעולם שיקבל כזה חוק.

יוסי ביילין: אנחנו יכולים לעשות שירות אדיר לממשלה או לאנשים שהכינו את החוק הזה.

יוסי ביילין: אני ממש מתבייש במשרד המשפטים, אני לא יכול להבין - -

גאלב מג'אדלה: אתה עוד היית שר משפטים.

יוסי ביילין: - - אני לא יכול להבין איך אתם מופיעים כאן, אתם יכולים להגן על דבר גזעני כזה?

יוסי ביילין: איך אתם יכולים להסביר את זה למישהו?

יוסי ביילין: אם אנחנו נתחיל בתיקונים שהסבתא כן, ואמא לא, ולא 30 יום אלא 35 יום, ויבואו עורכי הדין וזכויות האדם ויגידו שיש סעיף כזה שכדאי לשנות – אנחנו נעשה שירות הכי טוב בעולם לתפיסה גזענית או על סף הגזענות.

יוסי ביילין: זאת ההתלבטות שלי.

יוסי ביילין: מצד אחד לא הייתי רוצה להיות באיזשהו פרוטוקול שאומר שאני מוכן להשלים עם חוק כזה מטורף; מצד שני אני יודע שאני עושה שירות הכי טוב בעולם למוח השטני שעמד מאחורי זה.

יוסי ביילין: חלק מהדיון הזה חשוב לי גם כדי להחליט.

יוסי ביילין: יש לי המון הסתייגויות: אפשר להסתייג משם החוק 7 פעמים, לכל סעיף כאן, לשגע את השכל, אפשר לעשות את זה.

יוסי ביילין: אבל לפי דעתי, האינסטינקט שאני כנראה אתגבר עליו הוא להעביר את זה ולראות איך מתייחס בג"ץ בכל הרכב לחוק כזה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת ביילין, אני מאוד מחשיב את דעתך ומכבד את מה שאתה אומר, ויחד עם זה אני מאוד מבקש לדעת האם אין שום דבר טוב בחוק הזה?

דוד אזולאי: דווקא ממך אני רוצה לשמוע את זה.

דוד אזולאי: אני רוצה שתשכנע אותי כי אני רוצה להיות אתך.

יוסי ביילין: יש בעיה של שהייה בלתי חוקית, וצריך לטפל בה בשיקול דעת של שר הפנים ובהתחשבות שיש כאן משפחות יהודיות וערביות וכל מיני סיפורים – פועל רומני שהתאהב בגברת ששכרה דירה – אתה יודע מה ההשלכות של הדבר הזה?

יוסי ביילין: פשוט מישהו או שלא חשב או שמרוב היסטריה בשלב מסוים של אינתיפאדה החליט לעשות חוק- -

גאלב מג'אדלה: או מפחדים דמוגרפיים.

יוסי ביילין: אני מאמין שזה יותר מזה.

יוסי ביילין: אני מאמין שעל רקע האינתיפאדה אנשים אמרו לעצמם שאסור להרשות לעצמנו דבר כזה, נלך על הכי קיצוני בעולם, והניחו דבר כזה שזה בושה.

יוסי ביילין: אני לא הייתי רוצה להציל את הממשלה הזאת מהבושה הזאת.

יוסי ביילין: להגיד: אתם רוצים את הכתם הזה עד שבג"ץ יבטל את החוק הזה, כמובן – קחו את זה.

יוסי ביילין: אמנם יש דברים עקרוניים טובים, אבל אי-אפשר להשלים עם מצב של שב"חים באופן בלתי מוגבל.

יוסי ביילין: יש דרכים לטפל בזה, שכולנו יכולים להסכים עליהן- -

דוד אזולאי: אז יש בכל זאת משהו.

יוסי ביילין: כל מדינה מגִנה על עצמה מפני שהייה בלתי חוקית, אין מדינה שלא עושה את זה.

דוד אזולאי: מדבריך משתמע כאילו אין שום דבר טוב.

יוסי ביילין: אני קורא את החוק הזה, ואני לא מאמין שחברים שלי במשרד המשפטים היו מוכנים להכין דבר כזה.

קריאות: - - -

גאלב מג'אדלה: השאלה של חבר הכנסת אזולאי נועדה כדי שיבין, לא כדי שארבעה ידברו יחד, והוא לא יבין כלום.

גאלב מג'אדלה: גם אני רוצה להבין.

יורם מרציאנו: עצוב שבמדינה מתוקנת תצא הצעת חוק כזאת מבין ידינו, ובטח שלא מבין ידיה של ועדת הפנים, כפי שהובא לכאן מן המליאה לנסות להגיע לתיקונים או להצעה מוסכמת.

יורם מרציאנו: אין בכלל מה לדון בהצעת החוק הזאת- -

מרינה סולודקין: למה הצבעתם בקריאה ראשונה כשהיה ברור כשמש?

יורם מרציאנו: אני לא הצבעתי, תבדקי.

גאלב מג'אדלה: עשינו חטא, רוצים לתקן.

גאלב מג'אדלה: בן אדם טעה, והוא רוצה לתקן.

גאלב מג'אדלה: מותר לתקן.

אברהים צרצור: הם רוצים לחזור בתשובה, תני להם הזכות הזאת.

מרינה סולודקין: אני לא מאמינה בזה.

יורם מרציאנו: שר הפנים רוני בר-און הוא מהמפלגה שלך.

יורם מרציאנו: זה אחד החוקים שלו שמאז שהוא נכנס למשרד הפנים הוא, כנראה, רוצה ליצור שם ממלכת יחיד.

יורם מרציאנו: כך גם בהצעות חוק אחרות שהובאו לשולחן הזה כמו הצעת חוק התכנון והבנייה, שדרכן הוא רוצה ליצור מודל חדש במשרד הפנים שאסור לנו לתת לו לקרות בוועדה הזאת.

יורם מרציאנו: אני מציע בכלל לא לדון בהצעת החוק הזאת.

יורם מרציאנו: שתלך הממשלה ותעשה שינויים מרחיקי לכת, כי כפי שזה בא, זה נורא, לא רק לציבור הערבי, אלא גם לציבור היהודי.

יורם מרציאנו: יש בזה פגיעה בזכויות האדם.

יורם מרציאנו: אני מציע להוריד את זה בכלל מסדר היום.

שרה מרום שלו: בפעם הקודמת לא תיארתי לעצמי שזה יגיע עד כדי כך.

שרה מרום שלו: איזו מין מדינה?

שרה מרום שלו: כשמגרשים את היהודים מאיזשהו מקום אנחנו מתחילים עם כל העולם.

שרה מרום שלו: אנחנו יכולים להתייחס כך לבני אדם?

שרה מרום שלו: יש לנו עכשיו עובדים זרים, וגם אליהם אנחנו לא יכולים להתייחס ככה.

שרה מרום שלו: תראו מה קורה עם העובדים הזרים שאנחנו צריכים – הם נותנים לנו הרבה מאוד פתרונות שאנחנו לא משיגים בארץ.

שרה מרום שלו: אז נוציא חוק כזה?

שרה מרום שלו: אז הם בכלל לא יבואו.

שרה מרום שלו: אולי יבוא אחד, אבל אם הוא ידע שהוא לא יכול להתבסס כאן בדרך כלשהי הוא לא יבוא.

שרה מרום שלו: אנחנו לא נמצא עובדים אחרים.

שרה מרום שלו: אנחנו לא נמצא 50 אלף עובדים זרים לסיעודיים.

שרה מרום שלו: אנחנו חייבים לשנות את החוק.

שרה מרום שלו: לא מילה במילה, אבל - - -

גאלב מג'אדלה: את מתכוונת למהות.

שרה מרום שלו: בהחלט.

דב חנין: אדוני היושב ראש, יש פה כמה שאלות מאוד עקרוניות שעומדות על השולחן שלנו.

דב חנין: שאלה עקרונית אחת היא שאלת החוק.

דב חנין: נדיר שבוועדה של הכנסת יש אחדות מקיר לקיר: מישראל ביתנו ועד רע"ם-תע"ל- -

דוד אזולאי: אל תיסחף.

דב חנין: אני לא נסחף.

אברהים צרצור: חוץ מגורמים מסוימים, זה בסדר.

דב חנין: אני באמת חושב שיש כאן אחדות מקיר לקיר.

דב חנין: כשנגיע לגופו של עניין, אתה תראה שגם אתה לא יכול להשלים עם חוק כזה, אף על פי שאולי עכשיו יש לך ספקות בעניין.

דב חנין: החוק שנמצא לפנינו הוא דוגמה לחקיקה רעה, הכוונה רעה, הפתרונות רעים.

דב חנין: החוק הזה רע ברמה הכללית וברמה הפרטנית.

דב חנין: אם אתה שואל אותי, חבר הכנסת דוד אזולאי, יש כאן מקרה נדיר ומיוחד במינו של חוק שאין בו שום דבר טוב.

דב חנין: אני מנסה להיזכר בחוקים שאין בהם שום דבר טוב, וזה מקרה נדיר.

דב חנין: אני לא רוצה כרגע להיכנס לגופו של החוק, יש כאן הרבה מאוד שאלות.

דב חנין: בלי מעצורים פוגעים בשורה ארוכה של בני אדם שחלקם אינם אזרחי ישראל, חלקם ערבים, חלקם ממוצא חבר העמים, חלקם עובדים זרים וחלקם גם אזרחים ישראלים שנולדו בארץ - ערבים או יהודים – ונפגעים בכל מיני דרכים.

דב חנין: גם אזרחים ערבים שנולדו בארץ נפגעים וגם אזרחים ישראלים יהודים שנולדו בארץ נפגעים, כאשר המשפחות שלהן נהרסות ובני הזוג שלהם יכולים להיפגע, וכדומה.

דב חנין: שאלה שנייה לא פחות קשה היא שאלת יחסה של הממשלה לכנסת.

דב חנין: התקבלה החלטה בוועדה הזאת שפנתה אל הממשלה ובנימוס רב ביקשה לנהל דיאלוג עם כל הגורמים המעורבים לפני שמביאים את ההצעה הזאת שוב- -

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת דב חנין וחבר הכנסת אהרונוביץ', כדי שלא נמשיך בטעות: זאת הצעת חוק של הממשלה.

גאלב מג'אדלה: ב- 18 ביולי דנתם בהיעדרי בהצעה לסדר יום של חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, שהיא דומה מאוד לזה.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת דוד אזולאי אכן החליף אותי אז.

גאלב מג'אדלה: זה באמת מאוד דומה, אבל אלה שני דברים שונים.

גאלב מג'אדלה: יש הבדל בין הצעת חוק לבין הצעה לסדר.

דב חנין: אני מודה לך על ההערה הזאת.

דב חנין: אבל השאלות שעומדות לפנינו הן לא פורמליות.

דב חנין: הוועדה הזאת דנה וראתה שיש בעיות אמיתיות וויכוח עקרוני, שצריך לנהל אותו.

דב חנין: אפשר, כמובן, להתעלם מההחלטה הזאת כמו שהממשלה עשתה וכמו ששר הפנים בחר לעשות.

דב חנין: זה מאוד מצער, מאוד לא ענייני ולא נכון.

דב חנין: המסר שצריך לצאת מהוועדה הוא שאם יש צורך, נאמץ את ההחלטה שהייתה אז ונאמר לשר הפנים לשבת עם הארגונים שמראים את הפגיעות שהחוק הזה מייצר, ולא לחזור אלינו לוועדה לפני שתושג הסכמה של כל הגורמים הרלוונטיים על מהות החוק ושל הפתרון.

דב חנין: זה ההליך הנכון וההגיוני.

מרינה סולודקין: אם לא שר הפנים, זה היועץ המשפטי שמאחורי החוק.

מרינה סולודקין: אנחנו זקוקים ליועץ משפטי כאן.

גאלב מג'אדלה: תודה.

גאלב מג'אדלה: יש לנו יועצת משפטית טובה.

מירי פרנקל שור: אני רוצה להבין את מה שאתה אומר:

מירי פרנקל שור: הממשלה הגישה הצעת חוק, ויש לה עמדה.

מירי פרנקל שור: מונחת על השולחן הצעת חוק עם עמדה מסוימת.

מירי פרנקל שור: למה הדיאלוג צריך להתנהל לפני שהוא מגיע לכנסת?

דוד אזולאי: בדיוק, זאת הנקודה.

דב חנין: יש מקום לנהל את הדיאלוג גם מכיוון שאנחנו עוסקים בשאלות עקרוניות של זכויות אדם.

דב חנין: יש חברה אזרחית, יש ארגונים מעונינים.

דב חנין: גם בשלב הזה ראוי - -

מירי פרנקל שור: הדיאלוג צריך להתנהל פה.

מירי פרנקל שור: מדוע מחוץ לכותלי הכנסת?

דב חנין: הדיאלוג יתקיים בכנסת.

דב חנין: הכנסת תקיים דיון נוקב.

דב חנין: רק ביצוע המהלך הזה במחטף ובמהירות הוא לא לעניין - -

דוד אזולאי: למה מחטף?

דב חנין: השלב הראשון צריך להיות שהממשלה תבין שבמדינת ישראל יש, לשמחתנו, אנשים שזכויות האזרח מעסיקים אותם; צריך לשמוע אותם ולהקשיב להם ולנהל אתם דיאלוג.

דב חנין: ינהלו את הדיאלוג הזה, ואחר-כך יבואו לכנסת וגם פה יהיה ויכוח נוקב, בלי ספק.

דב חנין: מעשית החוק הזה לא בשל לדיון, הוא חוק מופרך לחלוטין.

דב חנין: מי שכתב אותו לא יכול להיות אחראי למה שכתוב שם.

דב חנין: אנחנו לא יכולים להיות אחראים להעביר חוק כזה ולדון בו.

דב חנין: מכיוון שהוועדה הזאת מאוד עמוסה, ויש הרבה מאוד בעיות שמעסיקות את הציבור, כמו חוק אוויר נקי שעומד לפתחנו – עניינים של בריאות הציבור, אנשים מתים מזה.

דב חנין: בואו נתעסק בדברים האמיתיים, נגן על האזרחים, ואת כל הפחדים והסיוטים הדמוגרפיים - -

דוד אזולאי: גם השב"חים ימותו מזיהום אוויר.

דב חנין: נכון, גם שב"חים מתים מזיהום אוויר, וצריך לדאוג גם להם.

דב חנין: בואו נתעסק בבעיות האמיתיות, ומי שצריך טיפול נפשי בגלל סיוטי לילה דמוגרפיים, שיקבל את הטיפול הנפשי הזה, לא אצלנו.

גאלב מג'אדלה: אני בעד שילוב כי אני רוצה להשתלב, והעיקרון הזה נמצא פה – הארגונים והמחוקקים יחד.

גאלב מג'אדלה: מה מונע מאתנו לדון?

גאלב מג'אדלה: הארגונים שאני מאוד מעריך ומכבד יכולים להתמודד עם השאלות העקרוניות והמהותיות טוב יותר מהמחוקקים?

גאלב מג'אדלה: אנחנו בדרך כלל מקיימים דיון מקדים כדי לא להעסיק את חברי הכנסת בנושאים שיש עליהם ויכוח בין מספר גופים, לרוב בנושאים עסקיים וכלכליים.

גאלב מג'אדלה: כאן הנושא הוא שונה.

גאלב מג'אדלה: לכן אני לא רואה שום צורך ושום סיבה לקיים דיון מקדים בין הממשלה ומשרדיה לבין הארגונים, ואחרי זה נחזור לדיון עם הארגונים ועם המחוקקים, חברי הכנסת ונבחרי הציבור.

גאלב מג'אדלה: אין צורך בזה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נקיים את הדיון הזה ונמצה אותו עד תום באופן הכי מהותי ובהשתתפות הארגונים והמחוקקים.

גאלב מג'אדלה: זה שסדר היום שלנו עמוס אנחנו יודעים, לכן הוועדה עובדת קשה, ויש פה צוות טוב.

גאלב מג'אדלה: אחר-כך אני רוצה לומר לך משהו ב-4 עיניים בעניין הזה כדי לא לגזול את זמנם של המשתתפים פה.

דוד אזולאי: שמעתי את דברי חברי, חברי הכנסת דב חנין, שאין שום דבר טוב בחוק הזה.

דוד אזולאי: אני מודה שלא קראתי את החוק, ולכן פניתי בתום לב לחבר הכנסת יוסי ביילין וביקשתי הבהרה ממנו, וקיבלתי אותה.

דוד אזולאי: ישבו אנשים מקצועיים – ולא תמיד אני סומך עליהם, כי גם תחת ידם יכולה לצאת שגגה, ויכול להיות שגם פה.

דוד אזולאי: אבל להרחיק לכת ולהגיד להחזיר את החוק לממשלה, והם יחליטו וישנו, אני לא מקבל את זה- -

מירי פרנקל שור: זה לא רלוונטי.

דוד אזולאי: - - זאת המטרה שהחוק יורד מהמליאה לקריאה שנייה ושלישית מהמקום הזה.

דוד אזולאי: פה נמצאים כל הארגונים, ופה הם יגידו את שלהם, וכאן הם ינסו לשכנע זה את זה, כולל אני אותך ואתה אותי.

דוד אזולאי: אחרת אנחנו מאבדים מהכוח של הוועדה, ואני לא אתן את ידי לכך.

דוד אזולאי: יחד עם זה, אי-אפשר להגיד שהחוק הזה נולד מלחץ של אינתיפאדה ומבעיה דמוגרפית - -

אברהים צרצור: שניהם יחד.

אברהים צרצור: זאת בעיה נפשית של אלה שעסקו בחוק הזה.

גאלב מג'אדלה: אם אדוני מתכוון לרמה הפוליטית-המדינית אני לא מתכוון להגן על כך, אבל אם אדוני מתכוון לעובדי המדינה שהביאו את הצעת החוק, צריך לדעת שהם שליחים של מי ששלח אותם.

דוד אזולאי: אלה שישבו והחליטו הם גם אזרחי מדינת ישראל, וכולנו חיים בסביבה שלנו, וכולנו יודעים שיש שוהים בלתי חוקיים במדינה הזאת שנכנסו בדרך לא דרך.

דוד אזולאי: וגם אתה יודע שבמגזר הערבי קיימים כאלה.

דוד אזולאי: זאת המטרה של החוק הזה: למנוע מאותם שוהים בלתי חוקיים להמשיך ליהנות מההטבות של מדינת ישראל ולנסות לפגוע במדינת ישראל.

אברהים צרצור: זאת לא המטרה של החוק הזה.

אברהים צרצור: המטרה היא גירוש ספרד.

דוד אזולאי: אני מציע שיתקיים דיון.

דוד אזולאי: חברת הכנסת מרינה סולודקין הביאה לכאן שתי הסתייגויות.

דוד אזולאי: אני מניח שיגיע הזמן ונדון באותן הסתייגויות.

דוד אזולאי: יכול להיות שהיא תשכנע אותי, ואני אצביע אתה ונתקדם עם החוק.

דוד אזולאי: אבל למה לבוא מלכתחילה ולומר שאנחנו לא דנים.

דוד אזולאי: עם כל הכבוד לחברי הכנסת כדאי היה לשמוע גם מאותם אנשי מקצוע ממשרד הפנים וממשרד המשפטים שאחראים על החוק מטעם המדינה, ויכולים להציג בפנינו את הרציונל של החוק הזה.

דוד אזולאי: במליאה או שלא היינו או שלא תמיד שמענו.

דוד אזולאי: כאן אנחנו יכולים לשמוע את הדברים וגם לשאול ישירות את נציגי הממשלה היושבים אתנו סביב השולחן הזה.

גאלב מג'אדלה: מה לעשות, צריך לתת למחוקקים לדבר.

דוד אזולאי: עם כל הכבוד למחוקקים.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב ראש, אני מסכים לתיאור של חבר הכנסת ביילין שזאת הצעת חוק חצי מטורפת, אולי קצת יותר מזה, אבל ודאי הטירוף שוכן- -

יוסי ביילין: הייתי מאופק.

ג'מאל זחאלקה: - -ואני אפילו זוכר את הרגע שהרעיון הזה התחיל להתגלגל בכנסת, והאמת היא שהאווירה הייתה באמת מטורפת.

ג'מאל זחאלקה: אני הייתי שם- -

יוסי ביילין: מה היה הטריגר?

אברהים צרצור: מדיניות "עליהום", זה הכול.

ג'מאל זחאלקה: בדיוק.

יוסי ביילין: אבל היה אירוע עם שב"ח?

ג'מאל זחאלקה: לא היה שום אירוע- -

גאלב מג'אדלה: השאלה של יוסי עניינית.

גאלב מג'אדלה: הייתה הצעת חוק של חבר הכנסת משה כחלון, שהיא מטורפת פלוס.

גאלב מג'אדלה: הוא רצה לגרש את כולם.

גאלב מג'אדלה: זה האיץ את הממשלה ללכת עם זה.

מרינה סולודקין: יושב ראש הוועדה הקודם יורי שטרן אמר לחבר הכנסת משה כחלון שהתוצאה פוגעת בכל האוכלוסייה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב ראש, יותר מעניין ממטרת החוק היא תוצאת החוק.

ג'מאל זחאלקה: תוצאת החוק היא הרס משפחות, הפרדת איש מאשתו, ילדים מהוריהם.

ג'מאל זחאלקה: זאת קטסטרופה אנושית ענקית חסרת תקדים.

ג'מאל זחאלקה: אם החוק יעבור חלילה וייושם, זאת התוצאה.

ג'מאל זחאלקה: הבעיה יותר חמורה משום שהמדינה סגרה לגמרי בשנים האחרונות את האפשרות של התאזרחות וקבלת מעמד קבע של אנשים, ואז זה לא שוהים בלתי חוקיים, אלא שוהים בלתי חוקיים בעל כורחם.

ג'מאל זחאלקה: מי שהלך לרשום את הילד שלו בחדרה ולא יכול לרשום אותו, יש לו בעיה, הוא צריך לעבור תקופת צינון, אני לא יודע איפה הוא יצטנן.

ג'מאל זחאלקה: הצעת החוק הזאת היא באמת חצי מטורפת אם ניקח את הסקלה של ההצעה הראשונה שהייתה מטורפת לגמרי.

ג'מאל זחאלקה: הוועדה לא צריכה להסכים.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע אם הממשלה ומשרד הפנים עומדים מאחורי הצעת החוק כמות שהיא, או שהם עצמם מציעים תיקונים.

ג'מאל זחאלקה: אני לא שמעתי שינויים מהותיים בהצעה.

גאלב מג'אדלה: תודה.

גאלב מג'אדלה: עורכת הדין עינת הורביץ, ואחריה משרד המשפטים ומשרד הפנים.

עינת הורביץ: המרכז לפלורליזם יהודי.

עינת הורביץ: אנחנו צירפנו דף שנמצא לפניכם, והדברים שנאמרו כעת כבר נמצאים בו.

עינת הורביץ: אנחנו חושבים שהחוק רע בצורה בלתי רגילה.

עינת הורביץ: דובר רבות על הפגיעה בזכות לחיי משפחה שאושרה בפסיקת בג"ץ ומוגדרת כזכות יסוד בפסיקות אחרונות, ועל הפגיעה הבלתי רגילה שהחוק גורם לה.

עינת הורביץ: האוכלוסיות שייפגעו מהחוק הזה הן בפירוש גם כל בן משפחה שנלווה לעולה, של קרוב משפחה עולה, לפי חוק השבות – גם בני זוג של אזרחים ישראלים שאינם עולים, וכמובן נפגעי הוראת השעה של חוק האזרחות, קרי פלסטינים שנשואים לאזרחים ישראלים.

עינת הורביץ: וגם אוכלוסיות יותר חלשות, כמו פליטים או קורבנות סחר.

עינת הורביץ: כשהאנשים האלה יהיו פה למעלה מ-30 יום בלי היתר תקף לא יוכלו להישאר כאן ותיגרם קטסטרופה הומניטרית, וגם מוסרית לדעתנו.

עינת הורביץ: הכשל הבסיסי בהצעת החוק הזאת הוא שהיא באה להגן על סנקציות על שהייה בלתי חוקית בישראל בלי שהיא מסדירה בצורה מקיפה את כל נושא ההגירה.

עינת הורביץ: הממשלה הקודמת הקימה ועדת שרים לענייני הגירה, ואחר-כך הוקמה ועדת רובינשטיין או ועדת הדיקנים שהייתה אמורה לגבש מדיניות הגירה לישראל – כל הדברים האלה נפלו, ומה שהממשלה מנסה לתקן כעת זאת רק החלטה בעניין הסנקציות שיהיו על מי שלא יכול לקבל מעמד בישראל.

עינת הורביץ: לדעתנו, להביא רק את החלק הזה בלי להתמודד אחת ולתמיד עם נושא ההגירה זאת בעיה רצינית.

עינת הורביץ: צריך להבין שכל הזכויות של מי שנלווה לעולה, על-פי חוק השבות, וגם המעמד של בני זוג של ישראלים, וכמובן, פליטים וקורבנות סחר וכן הלאה – כל אלה לא מוסדרים בחקיקה, אלא בנהלים של משרד הפנים.

עינת הורביץ: הם משתנים השכם והערב, לפי זהותו של שר הפנים.

עינת הורביץ: לפעמים הפקידים עצמם אינם מכירים את המדיניות החדשה.

עינת הורביץ: כל הדבר הזה יוצר אי-ודאות מאוד גדולה.

עינת הורביץ: אנשים לעיתים לא יודעים בכלל האם יש להם זכות או אין להם זכות, מתי לבקש, מה הפרוצדורה.

עינת הורביץ: לפעמים הם נתקעים חודשים ושנים בטיפולו של משרד הפנים.

עינת הורביץ: אז מחוקקים כאן רק את המקל בלי להסדיר את הנושא בכללותו, וזה כשל מאוד רציני.

עינת הורביץ: דבר אחרון הוא היעדר נתונים מספריים.

עינת הורביץ: לדעתנו, יש כאן שוב ניסיון להלך אימים עליכם המחוקקים, להציג את זה בתור בעיה בלתי רגילה ששוהים בלתי חוקיים ינצלו להאריך את שהותם פה באמצעות בני משפחה.

עינת הורביץ: אין נתונים מספריים, ולמיטב ידיעתנו, גם לפני הממשלה לא הוצגו נתונים מספריים.

עינת הורביץ: כשבאים לחוקק משהו כל-כך דרקוני צריך להשית אותו על תשתית עובדתית איתנה, והדבר הזה לא נעשה, ולדעתנו, לא בכדי, כי התופעה אינה גרועה כמו שמנסים להציג.

גאלב מג'אדלה: עורך הדין סלומון, ואחריו עורכת הדין שטרנברג.

אביטל שטרנברג: - - -

גאלב מג'אדלה: אתם מתואמים?

גאלב מג'אדלה: טוב.

דניאל סלומון: דיברו על כך שהחוק אינו בשל ואולי מטורף ומעבר לזה.

דניאל סלומון: אני מזכיר שזאת חקיקה שהיא תולדה של החלטת ממשלה מיוני2005, ולא חקיקה ממשלתית שקשורה לשר הפנים.

דניאל סלומון: כך שהנושא איננו חדש ועוסקים בו רבות, והדברים כבר היו על השולחן.

דניאל סלומון: בעניין היעדר דיאלוג, אני יודע ששר הפנים נפגש עם חברת הכנסת מרינה סולודקין שמייצגת לפחות חלק מהאינטרסים שכאן- -

מרינה סולודקין: הוא לא נפגש אתי, הוא נפגש עם ישראל ביתנו.

יצחק אהרונוביץ': הוא לא נפגש.

יצחק אהרונוביץ': אני מייצג פה את ישראל ביתנו, והוא לא נפגש.

מרינה סולודקין: אתה לא יודע.

מרינה סולודקין: נדהמתי מאוד שהם נעדרו מההצבעה בקריאה ראשונה.

מרינה סולודקין: יכולנו לעצור את זה.

דניאל סלומון: ההצעה הזאת איננה עוסקת במדיניות ההגירה למדינת ישראל ולא בציבור כזה או אחר – לא במגזר הערבי-פלסטיני ולא במגזר העולים – אלא בסוגיית השוהים הבלתי חוקיים.

דניאל סלומון: אנחנו יודעים שהתופעה קיימת בצורות שונות משני צדי הקשת הזאת, ולכך החקיקה הזאת נדרשת.

דניאל סלומון: צריך לעשות הפרדה כללית בין מה שהיה עד היום או עד לכניסת החוק לתוקף לבין מה שיקרה מאותו יום והלאה.

דניאל סלומון: החוק הזה צופה פני עתיד; יש בו פתרונות מסוגים שונים – שלא ניכנס אליהם כרגע, כמו הוראות מעבר וגם חריגים – שאמורים לטפל באותם אנשים שבגלל המצב שקיים בישראל כיום, אי הבהירות או המצב המשפטי הקיים כרגע, ישהו כאן שלא כדין, וזה מדבר על בני משפחה שאז אפשר להצדיק יותר את המצב הזה, או אם מדובר באנשים זרים לכל דבר, ושהייתם אינה חוקית.

דניאל סלומון: החוק הזה נותן פתרונות עד יום כניסתו של החוק לתוקף.

דניאל סלומון: הרעיון של החוק הזה הוא לומר לאותו אדם שעדיין לא נכנס לישראל לראשונה או שהה כאן בעבר כדין, שיידע שהכללים השתנו:

דניאל סלומון: אם עד היום ידע כל אחד שאפשר להיכנס לארץ, לשהות מעט כדין, ולאחר מכן שלא כדין, ואם מישהו ישאל אפשר יהיה לסדר את זה בצורה כזאת או אחרת בדיעבד – זה כבר לא כך.

דניאל סלומון: הרעיון הוא שמי שירצה להיכנס לישראל יצטרך לעשות זאת כחוק מהרגע הראשון.

דניאל סלומון: לפי המדיניות הזאת, מי שנמצא עד כניסת החוק הזה לתוקף, יש בחוק הזה פתרונות בשבילו.

גאלב מג'אדלה: עורך הדין סלומון, אני מבקש שעד הדיון הבא שאני עדיין לא יודע מתי הוא יהיה תעבירו לנו את כל הנתונים שדיברה עליהם עורכת הדין עינת הורביץ בתוך 30 יום.

גאלב מג'אדלה: זה נכון שלא הבאתם לממשלה את זה לממשלה?

דניאל סלומון: היו נתונים בפני הממשלה.

דניאל סלומון: הבאנו לה את הנתונים.

גאלב מג'אדלה: משרד המשפטים, בבקשה.

עודד פלר: אני מהאגודה לזכויות האזרח.

עודד פלר: אני משתתף כבר כמה שנים בישיבות הוועדה הזאת וגם בישיבות ועדת העלייה והקליטה ובישיבת הוועדה לזכויות הילד בעניינים שקשורים להסדרת מעמד בישראל.

עודד פלר: שם אני שומע שוב ושוב את משרד הפנים מתייצב לפני חברי הכנסת ואומר להם שבכל מיני סוגיות של הסדרת מעמד אין מה לעשות.

עודד פלר: "החוק לא מתיר, ואתם לא נתתם, ואולי אתם רוצים שניתן, אז תשנו את החוק".

עודד פלר: פה אנחנו נמצאים במצב הפוך: הממשלה מבקשת מהכנסת לכבול לה את הידיים, אל תיתנו לה לתת בשום פנים ואופן כי באותם מקרים חריגים שנתנו, אנחנו לא רוצים לתת גם את זה.

עודד פלר: זאת עמדה אבסורדית.

עודד פלר: הצעת החוק לא הייתה נולדת לולא בית המשפט העליון היה אומר למשרד הפנים במספר הזדמנויות שהוא כן צריך לתת.

עודד פלר: משרד הפנים לא רצה.

עודד פלר: משרד הפנים לא רצה לתת לבני זוג של אזרחים ישראלים מעמד בלי שייצאו מן הארץ, ובית-המשפט העליון אמר שזאת מדיניות לא מידתית.

עודד פלר: משרד הפנים לא רצה לתת לבני זוג ידועים בציבור של אזרחים ישראלים מעמד בארץ, ובית-המשפט העליון אמר לו שהוא ייתן.

עודד פלר: לכן בא משרד הפנים לכנסת ואומר לה, "תכבלו לי את הידיים כי בית-המשפט העליון אמר לי לתת.

עודד פלר: אני הפעלתי את שיקול דעתי, לא רציתי לתת, אבל הם לא הסכימו, אז עכשיו אתם תגידו לנו לא לעשות את זה".

עודד פלר: הצעת החוק הזאת הרבה יותר חמורה מהמדיניות שעמדה לפני בית-המשפט העליון.

עודד פלר: בית-המשפט העליון דיבר עם משרד הפנים בקשר לבני זוג נשואים על תקופת צינון של מספר חודשים, ובאשר לבני זוג ידועים בציבור הוא דיבר על תקופת צינון של 30 יום.

עודד פלר: בית-המשפט אמר שהתכלית ראויה, האמצעי אינו ראוי, ופסל אותו.

עודד פלר: הממשלה באה לכנסת ואינה מבקשת תקופת צינון קצרה, אלא תקופת צינון של שנים, ורוצה לעגן את זה בחקיקה.

עודד פלר: כפי שאמרה עורכת הדין עינת הורביץ, אין בפני משרד הפנים נתונים, ואנחנו כתבנו את הדברים האלה בנייר עמדה שמסרנו לכנסת.

עודד פלר: בדיונים בשנת 99' בבג"ץ סטמקה, בית-המשפט מיזמתו פנה אל משרד הפנים וביקש נתונים ומה קורה, מיהם כל הרבבות שהוא אמר שמבקשים לרכוש מעמד בישראל, ושל כמה מהם הבקשה היא פיקטיבית.

עודד פלר: משרד הפנים לא הצליח המציא נתונים.

עודד פלר: הוועדה לבחינת מדיניות ההגירה בראשות פרופ' אמנון רובינשטיין כותבת בדוח הביניים שלה בפברואר האחרון: "ביקשנו לקבל נתונים, לא היו בפנינו נתונים.

עודד פלר: הנתונים היו רבים, שגויים שלא מתיישבים ביניהם".

עודד פלר: מבקרת הפנים של משרד הפנים הגישה לפני כשנה וחצי לשר הפנים דוח בעניין פעילות מנהל האוכלוסין וקובעת שאין למשרד הפנים נתונים, אין דרך לאמוד את המדיניות.

עודד פלר: ועדה בראשות האלוף יהודה שגב בוחנת את מנהל האוכלוסין, וגם היא קובעת את אותם ממצאים: אין נתונים למשרד הפנים, אין דרך לאסוף את הנתונים האלה.

עודד פלר: לכן לא ברור לי מהם הנתונים שהוצגו בפני הממשלה ומהם הנתונים שמשרד הפנים מתכוון להציג בפני הכנסת.

עודד פלר: האם משרד הפנים מסוגל לומר לנו כמה בקשות לרכישת מעמד מכל סוג הוגשו בישראל בשנים האחרונות לבני זוג של אזרחים ישראלים, לבני משפחה של עולים חדשים, למקרים הומניטריים, להורים קשישים – האם משרד הפנים מסוגל לומר לנו כמה מהן הוגשו בידי שוהים שלא כדין?

מרינה סולודקין: ילדים מנישואים ראשונים.

עודד פלר: בהחלט.

עודד פלר: כל סוג של בקשה.

עודד פלר: האם משרד הפנים מסוגל לומר לנו כמה הוגשו מכוח נישואים, כמה הוגשו מכוח ידועים בציבור; האם הוא מסוגל לומר כמה בקשות נדחו, כמה אושרו; כמה בקשות עדיין נבחנות; כמה בקשות נדחו משום שאנשים שוהים שלא כדין.

עודד פלר: בקשות שנדחו משום שהן בקשות פיקטיביות משום שאנשים שוהים שלא כדין ומנסים להכשיר את מעמדם – כמה היו כאלה וכמה מהם לפי דוח, מה היו הטיעונים הפיקטיביים שנמצאו?

עודד פלר: משרד הפנים מציע ועדת חריגים – מה הוא עושה באמת כדי לדון באותם מקרים חריגים?

עודד פלר: כמה בקשות באות בפניו?

עודד פלר: כמה זמן לוקח כדי לדון בעניינים?

עודד פלר: ועוד שאלות רבות.

עודד פלר: אני מבקש שחברי הכנסת יבקשו את הנתונים האלה ממשרד הפנים, ואני אציג עוד רשימה של שאלות שצריך לשאול.

עודד פלר: עו"ד סלומון אומר שלא מדובר במדיניות הגירה, זאת לא השאלה.

עודד פלר: אלא מה שלא אומר לנו עו"ד סלומון הוא שאין מדיניות הגירה.

עודד פלר: לו הייתה מדיניות הגירה, לו הייתה אפשרות להסדיר את מעמדם של אותם שוהים שלא כדין, של בני זוג ובני משפחה של עולים וכולי, לא היינו צריכים להגיע למצב שמדינת ישראל אומרת שהיא לא רוצה לטפל באותם שוהים שלא כדין.

עודד פלר: הם שוהים שלא כדין משום שמדיניות ההגירה אומרת לא לתת.

עודד פלר: לו אפשר היה לתת לא היינו צריכים להגיע להצעת החוק הזאת.

גאלב מג'אדלה: המועצה לשלום הילד, בבקשה.

יפעת בויאר: אני רוצה להזכיר היבט נוסף שיש בהצעת החוק – ההשפעה או העוול הקשה מנשוא שמוטל בה על ילדים.

יפעת בויאר: בהסדר שיש בהצעת החוק הזאת יש משום ענישתם של ילדים על מעשה שלא הם עשו.

יפעת בויאר: יש משום קביעת סנקציה על ילדים בשל מעשה שההורים שלהם בחרו לעשות בלי שהייתה להם יכולת שליטה על המעשה עצמו.

יפעת בויאר: אני אומרת את זה על קצה המזלג, אבל אם יהיה מקום לדיון מעמיק יותר אני אוכל להסביר את ההיבטים השונים של העניין הזה.

גאלב מג'אדלה: יהיו דיונים מעמיקים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מסיימים את הישיבה.

גאלב מג'אדלה: אני מקבל את הצעתו של חבר הכנסת דוד אזולאי להזמין את לדיון הבא את שר הפנים.

גאלב מג'אדלה: אבל לפני הדיון הבא אנחנו מבקשים לקבל את הנתונים ממשרד הפנים.

גאלב מג'אדלה: כשנקבל את הנתונים נעביר את זה לחברי הכנסת.

גאלב מג'אדלה: כמו-כן נזמין מספר אנשים שנגעו בעניין בפורומים שונים כדי שיאירו את עינינו וישפכו אור על הצעת החוק ועל הסוגיה.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לצוות הוועדה ולכל המשתתפים.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.