הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 9, 2006-11-21 11:30

רן כהן: בוקר טוב.

רן כהן: אנחנו מקיימים היום דיווח תקופתי של משטרת ההגירה לגבי פעולתה בכל התחום של העובדים הזרים או העובדים הזרים הבלתי חוקיים או מה שמשיק ביניהם.

רן כהן: זה במפורש דיווח תקופתי ולא שום דבר קונקרטי, להוציא עניין אחד שהופנה אלינו על ידי יושבת ראש הכנסת לפני שלושה או ארבעה חודשים.

רן כהן: הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת מתן וילנאי, שמאחר שהוא מנהל עכשיו ישיבה בוועדת חוץ וביטחון, הוא נעדר כאן וביקש ממני להעלות את הדברים.

רן כהן: אני לא רוצה לדחות את זה יותר, כי יש לנו הזדמנות שמפקד משטרת ההגירה נמצא כאן.

רן כהן: אז ברשותכם, אני אקרא את הדברים ותגיב לנו כפי הבנתך.

רן כהן: כתב חבר הכנסת וילנאי ליושבת ראש הכנסת על "התנהלות אלימה וחריגה של שוטרי משטרת ההגירה".

רן כהן: זו הכותרת.

רן כהן: אנחנו מחויבים, אגב, על פי כללי הכנסת, לקיים דיון בנושא הזה בתוך שבוע.

רן כהן: לצערי הרב, בגלל התארגנות הוועדה, סדר יומה העמוס והפגרה, לא יכולנו לקיים על זה דיון.

רן כהן: אבל אני כן מתכוון בתוך שבוע להגיש דוח כפי שאני חייב, להניח אותו על שולחן הכנסת בעניין.

רן כהן: מה שנכתב זה "ביום ו'- - -" – זה כנראה ביום ו' של לפני מאי 2006 – "פורסם כי נעצר מפקד משטרת ההגירה באילת בחשד לקבלת שוחד והכאת עובד זר.

רן כהן: רק בתחילת השבוע שעבר התפרסם תחקיר נרחב שעסק בתלונות המתקבלות אודות התנהגות אלימה וחריגה מסמכות של שוטרי משטרת ההגירה.

רן כהן: למשטרת ההגירה תרומה אדירה לשמירת הסדר הציבורי במדינה ולשמירה על אכיפת החוק, אולם המקרים הקיצוניים שמדווחים פוגעים קשות הן ביכולת של מדינת ישראל להבטיח זכויות אדם, והן בתדמיתה של משטרת ההגירה, ובכך פוגעים ביכולתה להשיג את מטרותיה.

רן כהן: בשל כך אבקש לקיים דיון דחוף בנושא ולמצוא דרכים להבטחת מניעת הישנות התופעות הקיצוניות הללו".

רן כהן: אני באמת אוסיף על העניין הזה רק משפט אחד משלי: אני חוזר עכשיו משבוע שעבר, שהייתי בפרלמנט של נאט"ו.

רן כהן: שם פוגשים פרלמנטרים מכל מדינות אירופה, ארצות הברית, קנדה ומדינות אחרות, ואני אומר לכם:

רן כהן: גם אם לא נביא בחשבון את אלה שמחכים למדינת ישראל בפינה ועטים על כל ממצא כדי לשפד אותנו, גם אנשים לגמרי נורמליים, הגונים ואוהבי ישראל, כאשר הם שומעים על דברים בוטים שמדינת ישראל נוהגת בהם, שפוגעים בזכויות אדם, מאד מאד נזעקים ומתמרמרים.

רן כהן: אנחנו חייבים שהתופעות האלה לא תהיינה.

רן כהן: אני לא רוצה, חלילה, תת ניצב עזרא אהרון, לומר שזו משטרת ההגירה, אבל זה אירוע שקרה, וזו היתה חובתו של חבר הכנסת מתן וילנאי לזעוק את הזעקה ולברר אותה.

רן כהן: אולי תוכל למסור לנו מה קרה במקרה הזה באילת.

רן כהן: לאחר מכן תעבור לסקירה.

רן כהן: בבקשה.

עזרא אהרון: אני שמח על ההזדמנות.

עזרא אהרון: זו באמת הזדמנות חגיגית לנו, למנהלת ההגירה, להציג את עיקרי הפעילות של המנהלת.

עזרא אהרון: העיתוי המצוין הוא שאנחנו, בשנת 2007, מתכוונים ליצור איזושהי תפנית בפעילות של המנהלת וזה המקום להציג את הדברים.

עזרא אהרון: וכמו שאמרתי כבר קודם: אני אשמח לביקור שלך אצלנו במנהלת, יש לנו מה להציג.

רן כהן: אני מודה לך על הדברים האלה.

רן כהן: אנחנו במפורש מתכננים ביקור שלנו אצלכם, גם כדי לראות בעיניים את הדברים שנעשים, אם זה במסגרת המשרד שלך, אם זה במקומות המשמורת, אם זה בשדה התעופה אם תרצו – אנחנו נתכנן את זה עם מנהלת הוועדה.

רן כהן: היום הדיווח יהיה מילולי, שם נראה מה שאפשר לראות בעיניים.

עזרא אהרון: כן.

עזרא אהרון: לעצם ההתייחסות של חבר הכנסת מתן וילנאי – אני יכול לומר בפתח הדברים שבשלוש השנים האחרונות נרשמת ירידה, אפילו ירידה דרסטית – יש בידי נתונים – של תלונות ציבור ותלונות שנרשמו בגין שימוש בכוח או עניינים מהסוג הזה, שמח"ש מטפלת בהם.

עזרא אהרון: זה לזכותה של המנהלת, וכמובן, לעבודה הקשה שמתנהלת.

עזרא אהרון: ירידה בכמות התלונות, כמובן, מצביעה על ירידה בהיקף התופעות הללו במנהלת.

עזרא אהרון: יש בידיי נתונים.

עזרא אהרון: כדי לסבר את האוזן, נתונים שמתייחסים לתלונות ציבור: ב-2005 נרשמו 35 תלונות – אגב, אבסולוטית זה ל הרבה, אבל בכל זאת – וב-2006 – נרשמו 26 תלונות.

עזרא אהרון: בנתונים שנרשמים במח"ש על שימוש בכוח, גם בעניין הזה נרשמת ירידה, וירידה יפה.

עזרא אהרון: ב-2003 היו 32 תלונות, ב- 2004 -38 תלונות, ב-2005 – 11 תלונות וב-2006, עד כאן, 2 תלונות.

רן כהן: יפה.

רן כהן: זה מובהק יותר.

עזרא אהרון: אז האמירה הכללית שמתייחסת לתלונות, שימוש באלימות על ידי מנהלת ההגירה, כשהיא בהכללה, קצת קשה להתמודד עם הדברים.

עזרא אהרון: לגבי המקרה שהיה באילת – היה לנו מפקד שלוחה באילת שנחשד בפלילים, הדברים לא נוגעים לאלימות שוטרים.

רן כהן: ישראל גבאי?

עזרא אהרון: ישראל גבאי, כן.

רן כהן: מה היתה דרגתו?

עזרא אהרון: פקד.

עזרא אהרון: העניין נחקר על ידי מח"ש, בשלב זה הוא מושעה מכל תפקיד במשטרת ישראל והעניין שלו נבדק.

רן כהן: מושעה מכל תפקיד, לא רק במשטרת ההגירה.

עזרא אהרון: לא.

עזרא אהרון: הוא לא מתפקד במשטרת ישראל.

עזרא אהרון: הוא נמצא במסגרת השעיה.

עזרא אהרון: המשטרה, למרות שהוא טרם נשפט, רצתה להתפטר משירותיו, בינתיים השעתה אותו.

עזרא אהרון: העניין הזה נחקר על ידי מח"ש ועדיין מתנהל דיון משפטי בעניין הזה.

עזרא אהרון: לא הוכרע העניין.

עזרא אהרון: בכל מקרה, הוא נמצא בהשעיה וכשהעניין המשפטי ימוצה עד תום, כמובן יסוכם מה נעשה אתו.

רן כהן: ממה שאתה יודע, היתה באמת הכאה של עובד זר?

עזרא אהרון: לא.

עזרא אהרון: החשדות העיקריים מתייחסים בעיקר לשוחד, להתנהלות – גם זה לא משהו מורכב או מסובך.

רן כהן: אני יכול לדווח לכנסת שלפי מה שנמסר לי ממך, הנושא של הכאת עובד זר ככל הנראה לא היה, וכרגע העיסוק הוא בנושאים אחרים שקשורים להתנהלות לא תקינה?

עזרא אהרון: כן.

עזרא אהרון: עיקר החשדות מתייחסים להתנהלות לא תקינה.

עזרא אהרון: אני לא מוציא מכלל אפשרות שיכול להיות מקרה חריג כזה או אחר שייחקר.

עזרא אהרון: אגב, גם המקרים שנבדקו על ידי מח"ש, ברובם נסגרו ללא אשמת השוטרים.

עזרא אהרון: לזה, כשלעצמו, יש משמעות.

עזרא אהרון: אחרי בדיקה, אבל לא הוגש כתב אישום.

עזרא אהרון: גם לזה יש משמעות.

רן כהן: עוד משהו על המקרה של אילת?

עזרא אהרון: לא.

שרה מרום שלו: מאין העובדים הזרים שמגיעים לאילת?

רן כהן: באילת יש עובדים זרים מכל המגוון שיש בישראל, שם יש תופעה אחת נוספת שאין במקומות אחרים – עובדים מירדן שעוברים מדי יום לישראל וחוזרים, נדמה לי, מדי יום לביתם בירדן.

רן כהן: כמה, אפרים?

אפרים כהן: 213 היו, בזמנו.

אפרים כהן: הם נכנסים, מסיימים את העבודה וחוזרים הביתה.

רן כהן: תופעה מאד מאד חיובית, גם ליחסים בין שתי המדינות.

רן כהן: הירדנים מאד אוהבים את זה.

שרה מרום שלו: כן, ברור.

אפרים כהן: הם לרוב מועסקים בענף הבניין.

עזרא אהרון: עיסוקם העיקרי של העובדים באילת הוא בעיקר בבתי המלון.

רן כהן: העובדים האלה, אבל, בבניין.

עזרא אהרון: כן.

רן כהן: יש גם עובדי סיעוד באילת.

עזרא אהרון: יש.

עזרא אהרון: ודאי.

רן כהן: יש כל הסוגים.

רן כהן: אני רוצה לשאול את הנוכחים האחרים אם יש לכם איזשהו מידע לגבי המקרה של אילת כדי לסגור אותו.

רן כהן: אני חייב בו בדיווח למליאת הכנסת.

דבי גילד-חיו: אני רציתי, ממש בקצרה – אנחנו מהאגודה לזכויות האזרח.

דבי גילד-חיו: אנחנו עוסקים בנושא של אלימות שוטרים באופן כללי והטיפול המערכתי בתופעה, והמנהלת בעצם כפופה לאותן פרוצדורות.

רן כהן: אז רק שנייה.

רן כהן: אם ההערה שלך היא לגבי כלל העיסוק במשטרת ההגירה, נשאיר אותה לאחר הדיווח.

רן כהן: יש לך הערות לגבי המקרה של אילת?

דבי גילד-חיו: לא.

דבי גילד-חיו: לגבי המקרה הספציפי אין לי הערות.

רן כהן: אין.

רן כהן: אז נשאיר את זה לאחר כך, כי אני רוצה לעשות איזשהו סדר.

רן כהן: אפרים כהן?

רן כהן: מאין עלתה התלונה בכלל?

אפרים כהן: זה פרופר פנימי של המשטרה.

עזרא אהרון: זה מידע שהתקבל והיתה חקירה סמויה של מח"ש, שבסוף התפתחה לחקירה גלויה.

רן כהן: אבל מי הגיע למח"ש כדי שהיא תחקור.

רן כהן: הרי מח"ש לא הגיעה לזה לבד.

רן כהן: מי הגיש את התלונה?

רן כהן: העובד הזר?

רן כהן: מעניין.

עזרא אהרון: לא, לא.

עזרא אהרון: זה בכלל לא עובד זר.

עזרא אהרון: עד כמה שאני יודע, אולי היתה שם נגיעה למישהי ממשרד הפנים.

עזרא אהרון: משהו כזה.

עזרא אהרון: זה לאו דווקא עובדים זרים.

רן כהן: זו לא תלונה של עובדים זרים?

עזרא אהרון: לא.

עזרא אהרון: זו לא תלונה של עובדים זרים.

רן כהן: כי את זה חשוב לי להגיד גם בכנסת.

רן כהן: אפרים, עוד משהו?

אפרים כהן: פתחת שהיית באיזה כנס, וזה מאד בולט שם, הטיפול.

אפרים כהן: אבל תמיד יש לנו בעיה שדברים חיוביים לא מתפרסמים, רק דברים שליליים.

אפרים כהן: זו התקשורת.

אפרים כהן: מה אפשר לעשות?

אפרים כהן: אבל אי אפשר שלא לציין ששיתוף הפעולה – ואני מדבר על בתי המשמורת – לא קיים בשום מקום בעולם, יכולות להעיד החברות מהארגונים.

אפרים כהן: עובדים זרים לא מורחקים מהארץ לפני קבלת זכויותיהם.

אפרים כהן: זה יכול להיות שבוע ושבועיים, ויש צוותים שכבר "עצורים" בתוך מעשייהו ובכל מקום, על מנת לטפל באותם עובדים זרים, ולא מוציאים עובד זר ללא קבלת כל הזכויות.

אפרים כהן: דיווחתי בעבר שבשנת 2004 או 2005, 24 מיליון שקל נגבו ממעסיקים עבור עובדים זרים לפני יציאתם מהארץ.

אפרים כהן: זכויות שלהם.

אפרים כהן: זאת אומרת, שהמעסיקים שילמו לפני הרחקת עובד זר.

אפרים כהן: זו אחת הדוגמאות שלא קיימת בשום מקום.

אפרים כהן: וכנ"ל גם ב-2006.

אפרים כהן: יש שם צוות של שלושה עובדים היום, קבועים, אשר דואגים לראיין כל עובד זר אשר נכנס למעשייהו או לכל בית משמורת אחר.

אפרים כהן: הם דואגים לראיין אותו, לפגוש אותו, לשמוע על המעסיק שלו, על הטיפול שלו – וחברות שמבקרות שם יכולות להעיד על זה.

רן כהן: אני בטוח, אפרים, שמדינת ישראל בעניין הזה עשתה מהלך מאד מאד גדול קדימה בסוגייה הזאת, באמת בזכות עבודה מאד משולבת של כל הגורמים כאן.

רן כהן: גם אתה ומשרדך, גם משרד הפנים, משרד המשפטים, משטרת ההגירה, ואנחנו נעשה את הסיור גם במתקני המשמורת, אז נוכל לעמוד גם על הסוגיות הללו.

רן כהן: בסוגיה הזאת של מתן וילנאי סגרנו?

רן כהן: יעל, ברשותך, נכין דיווח למליאת הכנסת מהדברים שמסר כאן מפקד משטרת ההגירה, נאמר שהדבר נמצא בבדיקה במח"ש, נאמר מאין, כפי הנראה, הגיעה התלונה אל מח"ש – מח"ש עצמה גילתה את הממצאים, היא חוקרת, הבן אדם מושעה בינתיים מכל תפקיד במשטרת ישראל.

עזרא אהרון: ועיקר התלונה נוגע להתנהלות לקויה, ולאו דווקא אלימות נגד עובדים זרים.

רן כהן: יש לי אליך רק בקשה אחת, כדי להיות הגון עם הכנסת וגם עם חבר הכנסת מתן וילנאי.

רן כהן: כשאתה תדע מה נגמר עם הקצין הזה, אנא תדווח לנו.

עזרא אהרון: אני גם אעביר לך סטטוס עדכני, אני מקווה אפילו היום או מחר, איפה עומד העניין.

רן כהן: כן.

רן כהן: כי חשוב לי לדווח לכנסת.

רן כהן: עכשיו נעבור לדיווח שלך, אדוני מפקד משטרת ההגירה, לגבי הנושא של הפעולה שלכם.

עזרא אהרון: מנהלת ההגירה פועלת מזה כ- 4 שנים, אולי קצת יותר.

עזרא אהרון: בסך הכל זו תקופה יחסית די קצרה, ולמרות התקופה הקצרה אני חושב שהתגבשה פעילות איכותית, על בסיס ניסיון מצטבר, גם מתקלות של פעולת המנהלת וגם מדברים טובים.

עזרא אהרון: בסך הכל היום, אחרי 4 שנים, התגבשה תורת פעולה בשיתוף עם יתר הגורמים, בעיקר של משרד הפנים ומשרד התעשייה, המסחר והתיירות, שאנחנו עובדים אתם בצמוד בכל הפעילות שלנו.

עזרא אהרון: כמובן, אנחנו מצליחים להתייעל, מצליחים לבצע את הפעילות שלנו בצורה הרבה יותר איכותית, יכולת הפיקוח והבקרה שלנו על הפעילות המתנהלת, השוטפת, היא הרבה יותר הדוקה.

עזרא אהרון: קבענו לעצמנו, על בסיס הרגישויות השונות שהן תוצאה של ניסיון, את הכללים לפעולה היומיומית התקינה שלנו.

עזרא אהרון: ונכון, שעל הפרק עולות, מדי פעם, סוגיות חדשות, שאני, כמפקד המנהלת, נדרש להן, בוחן אותן ובסופו של דבר אנחנו מסכמים את דרך הפעולה הטובה ביותר מתוך הידיעה שלנו של הצורך להקפיד על זכויות האדם, על האנושיות המתבקשת, על כל מה שקשור בעניינים האלה.

רן כהן: בקשר לעניין הזה, תת ניצב אהרון.

רן כהן: משרד המשפטים גם כן קשור אליכם?

עזרא אהרון: ודאי.

עזרא אהרון: משרד המשפטים הוא חוליה חשובה מאד בפעילות של מנהלת ההגירה.

עזרא אהרון: כל הפעילויות, גם של משרד הפנים, גם של משטרת ההגירה וגם של משרד התמ"ת מבוקרות, יש הליך שיפוטי, יש את הדיינים, הם רואים את כל העובדים הזרים, הם שומעים אותם, הם מחליטים מה קורה בגורלם.

רן כהן: כמה דיינים יש היום?

רן כהן: היו צריכים להיות חמישה.

רן כהן: יש חמישה?

עזרא אהרון: יש חמישה, כן.

רן כהן: אותם חמישה שהיו אז?

רן כהן: בעלי ותק.

עזרא אהרון: כן.

אפרים כהן: אבל זה הישג.

אפרים כהן: אדוני היושב ראש, אתה זוכר שהיתה אחת, ואחר כך היה דיון עם היועץ המשפטי לממשלה, והיה ויכוח איפה יהיו.

רן כהן: דחקתי בזה.

אפרים כהן: דחקת בזה.

אפרים כהן: איפה הם יהיו, האם במשרד הפנים, האם במשרד המשפטים – היסטוריה.

רן כהן: היום הם במשרד המשפטים, הדיינים.

עזרא אהרון: ודאי.

עזרא אהרון: הם מגיעים למתקני המשמורת שלנו.

רן כהן: אני זוכר שאפילו לא היה להם שולחן.

אפרים כהן: היום הם במעמד של שופט.

עזרא אהרון: הם מגיעים למתקני המשמורת ויש להם מקום נכבד, והם שומעים את כל העובדים הזרים.

רן כהן: צריך לבקר כדי לראות אותם.

עזרא אהרון: בוודאי.

עזרא אהרון: כך שהתהליך גם מבוקר משפטית.

רן כהן: עוד גורם שלא מנית שבעבר תמיד מנו אותו, זה הקשר שבין משטרת ההגירה לבין הארגונים הוולונטריים.

עזרא אהרון: בוודאי.

עזרא אהרון: אני אזכיר את זה בהמשך.

עזרא אהרון: הזכרתי רק את השותפים הקבועים שלנו לעניין, אבל אני אזכיר את זה דווקא בהתייחסויות של כל מיני תוכניות עתידיות שלנו.

עזרא אהרון: כמובן שהם נדבך חשוב בפעילות שלנו.

עזרא אהרון: אני אסקור באופן כללי את הפעילות, אעמוד בעיקר על התפנית שאנחנו מתכוונים לעשות ב-2007 – היא מאד מהותית וחשובה.

עזרא אהרון: אם יהיו נושאים נוספים אני אזכיר, אם יהיו דברים אחרים, אני, כמובן, פתוח לשאלות.

עזרא אהרון: תופעת ההגירה כתופעה היא רחבה וגלובלית, יש לה השפעה על תחומים רבים במדינת ישראל – גם על העניין הביטחוני, גם על הדמוגרפי, גם על הפלילי, גם על הכלכלי, מבלי שאכנס לפרטים השונים.

עזרא אהרון: במדינת ישראל ניתנים היתרי עבודה שונים על ידי משרד התעשייה, המסחר והתיירות.

עזרא אהרון: ב-2006 לחקלאות ניתנו 26,000 היתרים – לא מזמן קיימנו דיון ועשינו מבצע.

עזרא אהרון: אני אתייחס לכך בהמשך.

עזרא אהרון: ענף הבניין עומד על 15,000 היתרים, התעשייה – 1500, מסעדות ובתי מלון – 1700.

עזרא אהרון: כל הענפים שציינתי עכשיו הם ענפים שבהם כמות העובדים הזרים הולכת ומתמעטת, כמדיניות.

רן כהן: המורשים.

עזרא אהרון: המורשים, כמובן.

עזרא אהרון: חוץ מענף אחד, שהוא הענף הסיעודי, שהגיע היום ל-37,600 - - -

אפרים כהן: 42,000.

אפרים כהן: נא להתעדכן.

עזרא אהרון: לא חשוב.

עזרא אהרון: המספר הזה לא משמעותי, מפני שכל אימת שמישהו צריך עובד סיעודי אף אחד לא עוצר בעדו לקבל עובד סיעודי.

עזרא אהרון: בסך הכל, לפי התיקון הזה, אנחנו עומדים על כמעט 85,000 היתרים.

עזרא אהרון: ויש עוד עובדים זרים, כמובן, ללא היתרים.

עזרא אהרון: המטרה של משטרת ההגירה בפעילות השוטפת שלה היא צמצום הנתינים ששוהים שלא כדין, אבל ב-2007 אנחנו מתכוונים למקד את הפעילות שלנו, ולהשקיע משאבים בכל מה שנוגע לטיפול במחוללי התופעה של ההגירה הבלתי חוקית.

רן כהן: בישראלים שגורמים לתופעה.

עזרא אהרון: ודאי.

רן כהן: חשוב מאד.

עזרא אהרון: עשינו שינוי בתפיסה שלנו.

עזרא אהרון: הסתבר לנו מניתוח מעמיק ובעיקר מעקב שוטף אחרי תופעת ההגירה, החוקית והבלתי חוקית, במדינת ישראל, שחלק לא מבוטל מאלה שמגיעים לארץ לעבוד במדינה הם קורבנות.

עזרא אהרון: הם משלמים הון תועפות – אני לא ממציא את הגלגל עכשיו – משלמים הון תועפות בארץ המוצא, עוברים דרך חתחתים, מגיעים למדינת ישראל, ובסופו של דבר מפזרים אותם פה בארץ במקומות שונים, ומי שגוזר קופונים על העניין הם אותם אלה - - -

יעל קסלר: הסרסורים.

רן כהן: כן, הסרסורים.

רן כהן: זה נכון.

רן כהן: אפרים כהן, לפחות, יעיד שאני בעניין הזה זועק מתחילת העבודה שלי כיושב ראש הוועדה בפעם הקודמת.

אפרים כהן: נכון.

רן כהן: אף עובד זר לא נכנס לארץ בכוח.

אבישי עמוסי: לא.

אבישי עמוסי: יש.

רן כהן: יש כאלה שמוברחים דרך סיני, זו התופעה השולית ביותר.

רן כהן: התופעה המסיבית היא תופעה של ישראלים שעושים בעניין הזה קופות.

רן כהן: "בוכטות", נאמר.

אבישי עמוסי: יש תיירים שנכנסים.

עזרא אהרון: יש הרבה תיירים שנכנסים לארץ ונשארים בשוק העבודה.

עזרא אהרון: גם להם יש מחוללים ישראלים בארץ.

עזרא אהרון: מישהו שגוזר קופון על כל אחד כזה שמשתלב בשוק העבודה.

עזרא אהרון: אנחנו הבנו את העניין, והחלטנו שבשנה הקרובה – אגב, אחת לחודש אנחנו מתכנסים בפורום קבינט ויושבים בו גם אפרים, ששי קציר, מנהלת ההגירה, ואנחנו דנים ועוסקים בנושאים ברומו של עולם.

עזרא אהרון: לא בפרטים השונים, כי את זה אנחנו עושים במסגרת הפעילות השוטפת.

עזרא אהרון: בהזדמנות האחרונה העליתי את העניין הזה.

עזרא אהרון: אגב, גם היה לי הכבוד להציג אותו במסגרת דיון סטטוס באוצר, וגם הם מסכימים אתנו בעניין, למרות שעיקר הפעילות של מנהלת ההגירה, והתפיסה בכלל, היתה להתמקד בעובדים הזרים.

עזרא אהרון: אנחנו אומרים: במקביל לפעילות האכיפה שלנו והניסיון להתחקות אחרי השוהים שלא כדין במדינת ישראל, אנחנו בשנת 2007 – ונראה לי שמכאן ואליך - נתמקד באותם מחוללי תופעה.

עזרא אהרון: תאגידים, חברות כוח אדם, המעסיקים.

עזרא אהרון: הם אלה שדואגים להביא את העובדים הזרים למדינת ישראל ולכאורה, להעסיק אותם כדת וכדין, אבל יוצא מכך שהם, אולי, מביאים אותם, אבל הם מזניחים אותם ולא מטפלים בהם, ואחר כך נשאר פה אותו עובד זר כקורבן.

רן כהן: אז מדוע, אם כך, שלא תיקחו בעצם את כל רוחב התופעה לעניין הזה?

רן כהן: לא רק לגבי עובדים זרים בלתי חוקיים.

רן כהן: גם עובדים חוקיים שהמעסיקים שלהם סוחטים אותם – זו אותה תופעה.

רן כהן: זה פשע פלילי.

עזרא אהרון: זה חלק מהעניין.

עזרא אהרון: אני יכול להגיד שמשרד התמ"ת ביצע עבודה נהדרת ובמסגרת חוק ההסדרים הם מגבשים את התפיסה שנוגעת לחברות כוח אדם.

רן כהן: קיימנו על זה דיון בישיבה האחרונה, אם אני לא טועה.

קריאה: מה שנקרא: לשכות פרטיות.

עזרא אהרון: כן.

עזרא אהרון: לשכות פרטיות.

עזרא אהרון: מנסים למסד את הדברים.

עזרא אהרון: שיהיה פיקוח יותר הדוק על העניין, שלא יהיו פרצות שאפשר לנצל את העובדים הזרים.

עזרא אהרון: הם עושים עבודה מצוינת והגיעו כבר למיסוד של ההסדרים האלה, גם תאגידים וגם לשכות פרטיות, וזה בוודאי ישרת אותנו בהמשך.

עזרא אהרון: כשדיברתי על מחוללי התופעה, התכוונתי גם לכאלה שמביאים בצורה חוקית – להיפך.

עזרא אהרון: אנחנו צריכים לבדוק את כל התהליך הזה.

עזרא אהרון: כדי להשלים את התמונה, אני אומר: הגם שמביאים עובדים זרים כחוק לארץ, הגם שמעסיקים אותם, יש עוד מעטפת שלמה של עבירות סביב העובדים הזרים: הלנה בתנאים קשים, עבדות לשמה, גם התופעות האלה ייחקרו.

רן כהן: התעמרות בזכויות שלהם.

עזרא אהרון: התעמרות בזכויות שלהם.

עזרא אהרון: אני יכול להגיד גם, לזכות המדינה, שבעצם ימים אלה נחקק חוק חדש: חוק סחר בבני אדם, שהוא כלי מאד משמעותי ביכולת שלנו לטפל בתופעות הקשות שאנחנו מדברים בהן.

עזרא אהרון: זה חוק שאנחנו, במשטרת ישראל, לומדים אותו עכשיו, מגבשים אותו עכשיו בתוכנו, כדי לשתף בהתמודדות בעניין הזה לא רק את מנהלת ההגירה, אלא גם את יתר יחידות המשטרה.

רן כהן: יצא לכם לעבור על החוק הזה?

רן כהן: האם הוא נותן לכם מספיק שיניים להתמודד עם אותם אנשים שהם עבריינים ספציפיים של הנושא הזה?

עזרא אהרון: כן.

עזרא אהרון: יתרה מכך, זה גם מחמיר את הענישה.

עזרא אהרון: דוגמה אחת מהחוק הזה: פעם, עיכוב דרכון היה, יחסית, עבירה פשוטה.

עזרא אהרון: היום הסנקציה הגיעה לשלוש שנים.

עזרא אהרון: זה מאד משמעותי.

רן כהן: אבל לגבי חברת כוח אדם או אדם, מעסיק או יבואן של עובדים כאלה, אם הוא סוחט את העובד הזה בסין, 10,000$ - זאת עבירה בישראל?

עזרא אהרון: לא.

רן כהן: אז צריך לתקן את החוק.

עזרא אהרון: צריך לתקן את החוק, ואני לא יודע אם לנו יש בכלל יכולת נגישות לנושא.

סיגל רוזן: אין יכולת אכיפה לזה, פה בישראל.

רן כהן: אבל אם הכסף הזה מועבר בחלקו לישראל וזה תנאי?

רן כהן: הרי הוא לא עושה את זה בגלל שהסיני מתנדב לתת לו 10,000$.

רן כהן: הסיני נסחט לתת לו את הסכום הזה, כדי לקבל את הוואוצ'ר שהוא משתמש בו פה.

עזרא אהרון: אתה צודק.

אפרים כהן: אין פתרון לנושא הזה.

אפרים כהן: הפתרון היחידי, שלצערנו עדיין לא קיבלנו את דעתו של מנכ"ל משרד החוץ בעניין: הסכם בין מדינות.

אפרים כהן: ברגע שיהיה הסכם בין מדינות, יש לך סדר ואחריות שם ופה.

אפרים כהן: כל עוד שדבר כזה יהיה על חברת כוח אדם – היא, כדי להביא עובד, עושה שם את ה-3000 או 5000$, את הכסף שלה היא כבר עשתה.

רן כהן: אני מאד רוצה לסגור את הפרצה הזאת, ואני רוצה ללכת לפגישה עם שרת החוץ, בבקשה שהיא תעזור לנו לסגור את הפרצה.

עזרא אהרון: אנחנו נשמח.

שרה מרום שלו: רק זה יוכל לפתור את הבעיה.

רן כהן: מי יכול לעזור לי בזה?

דבי גילד-חיו: יש הצעות שנוכל להעביר אליכם, לראות – אני יודעת שיש את זה בקו לעובד, וודאי גם במוקד הסיוע לעובדים זרים – שיהיו כמו סוכנויות בינלאומיות כאלה של כוח אדם, ואז זה יהיה מוסדר.

רן כהן: אני רוצה גם בסוגיה הזאת של ההסכמים הבין מדינתיים.

דבי גילד-חיו: כן.

דבי גילד-חיו: מדובר על זה.

אפרים כהן: אבל אם את הסוכנויות האלה אתה מציע וחלק מהמדינות מתנגדות?

רן כהן: רק שניה, ברשותך.

רן כהן: אני רוצה לגבש בעניין הזה הצעה ולבוא אתה לשרה ציפי לבני.

רן כהן: אני בטוח שהיא תיענה לעניין.

רן כהן: יש לה שארם מאד גדול וגם כוח טוב מאד בממשלה.

רן כהן: ואני שואל: האם, דבי, תוכלו לתת לנו חומר לעניין הזה.

דבי גילד-חיו: כן.

דבי גילד-חיו: אני אעביר.

דבי גילד-חיו: בוודאי יש גם לארגון קו לעובד.

רן כהן: יופי.

רן כהן: סיגל, גם לך יש?

סיגל רוזן: ארגון קו לעובד הגישו עתירה נגד משרד החוץ בעניין הספציפי הזה.

דבי גילד-חיו: אני אעביר.

דבי גילד-חיו: אני אדאג להעביר לכם חומר כתוב.

רן כהן: עתירה לא עוזרת לי.

סיגל רוזן: לצערי, זה עדיין לא עזר.

רן כהן: לא, אבל העתירה לא עוזרת לי לבוא אל פתרון.

סיגל רוזן: יש פתרון.

סיגל רוזן: אלא שמשרד החוץ בולם אותו, בינתיים.

אפרים כהן: האינפורמציה לא מדויקת.

אפרים כהן: סליחה, רק כדי לתקן.

אפרים כהן: הנושא הזה – יש מדינות שמתנגדות, כי הן רואות בזה ייצוא עובדים.

אפרים כהן: לכן הן לא מעוניינות בגוף ממוסד שהנושא יעבור דרכו.

סיגל רוזן: נכון, אז למדינות האלה אפשר לא להעביר.

אפרים כהן: היה קשר, ומנכ"ל משרד התמ"ת נסע לשם, לז'נבה, ונפגשו שם היועצים המשפטיים, ועשינו התקדמות עצומה, עד למצב זה שאותה מדינה לא רצתה להיכנס להסכם, כי עבורה זו הכנסת כסף למדינה.

שרה מרום שלו: אבל יש מדינות שכן יסכימו.

קריאה: על איזו מדינה אתה מדבר?

אפרים כהן: סין, למשל.

סיגל רוזן: אז אפשר להחליט שאנחנו לא עובדים עם מדינה שלא מוכנה לחתום על הסכם כזה.

רן כהן: חברים, מאחר שהייתי בביקור, בתור שר, בסין - הסינים יש להם אינטרס עצום שיעבדו פה אנשים.

רן כהן: אני אומר לכם את זה.

רן כהן: עכשיו, שם זה לא אנשים פרטיים.

רן כהן: שם הממשלה מעוניינת.

קריאה: נכון.

קריאה: הם גוזרים את הקופה.

רן כהן: ואם ממשלת ישראל תבוא להגיד להם: רבותיי, אנחנו לא נכניס אף סיני אם לא תחתמו אתנו הסכם, אז אפשר לסחוט אותם גם בעניין הזה.

רן כהן: לא בעיה.

רן כהן: את יכולה, סיגל, להעביר את החומר ליעל?

סיגל רוזן: כן.

רן כהן: אז אנא.

רן כהן: אפרים, אצלכם יש איזשהו חומר לגבי הנושא, שתוכל להאיר את עיני?

אפרים כהן: כן.

אפרים כהן: ודאי.

אפרים כהן: יש סיכומים של פגישות, יש הצעות, איך ייעשה, באיזו דרך, כמה תהיה העלות, לתת אפילו תמורה סמלית לאותו ארגון.

רן כהן: תעשה לי טובה ותעבירו את החומר הזה ליעל.

רן כהן: כדי שאני אוכל להגיש איזושהי הצעה.

שרה מרום שלו: זה הדבר שיפתור את הבעיה.

עזרא אהרון: אתה צודק.

עזרא אהרון: אנחנו מוגבלים ביכולת שלנו לאכוף בחו"ל.

עזרא אהרון: החוק הזה לא נותן מענה לעניין הזה.

רן כהן: נכון, אבל אם יהיה הסכם בין מדינתי, זה ייתן לכם מענה.

עזרא אהרון: כן.

עזרא אהרון: ואם יהיו גם סוכנויות בינלאומיות, שהן אלה שירכזו את העניין, זה יכול לפתור את הבעיה.

עזרא אהרון: הוא כבר מגיע עם חוב גדול, 10,000 או 6,000$, הוא עובד שנתיים-שלוש כדי לשלם את החוב בכלל.

עזרא אהרון: המשפחה שלו שם משועבדת לטובת החוב.

עזרא אהרון: ופה מתחילה הבעיה.

ופה זורקים אותו בסיבוב הראשון.

עזרא אהרון: פה מתחילה הבעיה.

עזרא אהרון: החוק הזה לא נותן מענה לעניין, היכולת שלנו לאכוף בחו"ל מאד מוגבלת, הרעיון הוא שהסכם בין מדינות באמצעות סוכנויות בין לאומיות, יכול לתת מענה לבעיה הזאת.

אפרים כהן: אני מאמין שלא יהיה.

אפרים כהן: מותר לי להיות פעם פסימי?

אפרים כהן: אני אגיד לך על סמך מה.

אפרים כהן: אני נפגשתי עם הבכירים של משרד החוץ.

אפרים כהן: והבכירים נאמר על ידם – לא נוכל להגיע להסכם בין מדינות, מפני שאנחנו לא רוצים לקבל את האחריות כמדינה כי זה נושא חופשי, ובנוסף לכך, אם נקצה 25,000 עובדים זרים לתאילנד, מה מדינה אחרת?

אפרים כהן: למה לא אני?

אפרים כהן: גם אני שותפה.

אפרים כהן: אתה נותן פה למדינה אחת ולא למדינה אחרת.

אפרים כהן: כי יש מדינות, תסלח לי על הביטוי, שאצלן זה ייצוא.

אפרים כהן: יש כאלה שיש להן ייצוא נשק, אצלן זה ייצוא עובדים.

רן כהן: בזמנו של דן תיכון כיושב ראש הכנסת, הייתי יושב ראש השדולה לידידות עם הפרלמנט של הפיליפינים.

רן כהן: הוא נסע, אז הוא לקח אותי אתו.

רן כהן: הפיליפינים – העניין של העבודה בחוץ זה מקור הכנסה מספר אחד שלהם.

רן כהן: מספר אחד.

רן כהן: לא רק בסיעוד, בכלל.

רן כהן: הם רואים בזה תעשייה.

אפרים כהן: נכון.

אפרים כהן: הלוואי שכל הנציגים של המדינות יתנהגו כמו שמתנהגים הנציגים הפיליפיניים לנתינים שלהם.

רן כהן: אני שמעתי מיושבת ראש הכנסת שהיתה שם לפני חודשיים-שלושה, שאנחנו לא הכי חכמים בהבאת העובדים משם, וזה דבר שניתן לשיפור, אולי אני אטפל בעניין הזה גם.

רן כהן: בואו נמשיך עם מפקד משטרת ההגירה, בבקשה.

עזרא אהרון: אני רוצה לסכם את עניין המטרה ולומר שבמקביל לפעילות שלנו, לניסיון להתחקות אחרי שוהים שלא כדין, העובדים הזרים, אנחנו בשנת 2007 נשקיע מאמץ גדול – אני באופן אישי מסיט משאבים מתוך המנהלת לחזק את מערך האח"מ במנהלת ההגירה – אח"מ – אגף חקירה ומודיעין – כדי שנוכל להתחקות אחרי אותן עבירות מעטפת שדיברתי בהן.

עזרא אהרון: וזה מהלך מאד דרמטי, אני זוכה לגיבוי בעניין הזה גם בתוך המשטרה וגם מחוץ למשטרה, ואני מקווה שהוא ישא פירות.

רן כהן: יש לך גיבוי ותמיכה גם מהוועדה.

עזרא אהרון: תודה רבה.

עזרא אהרון: אנחנו, בעקבות הפעילות השוטפת שלנו, קבענו לעצמנו כמו שאמרתי בפתיח, סייגים שונים, שהם תוצאה של הרגישויות המתבקשות, הציבוריות.

עזרא אהרון: אני אתן כמה דוגמאות: פעילות אכיפה בבתי חולים, במוסדות חינוך, במקומות כאלה, בעייתיים – שם אנחנו לא מבצעים אכיפה.

עזרא אהרון: אם צריך באים בדברים, עושים את הפעילות ברגישות המתבקשת.

רן כהן: גם לא בתי ספר, לא גני ילדים, ולא במקומות שבהם אנשים מתפללים.

עזרא אהרון: ודאי, ודאי.

עזרא אהרון: אלה הכללים - - -

רן כהן: אתה עכשיו אומר בוודאי, אבל תאמין לי שבוועדה הזאת הקזנו דם כדי שזה יהיה, ואני מאד שמח שזאת נורמה.

עזרא אהרון: למרות שאני חצי שנה ראש המנהלת, אני מודע לתהליכים.

עזרא אהרון: אני גם ניסיתי להתחקות אחרי התהליכים השונים.

עזרא אהרון: היום הדברים מקובעים בכתב בצורה ברורה.

עזרא אהרון: לא שזה לא חוקי, אף אחד לא קבע בחוק שאסור לאכוף במקום כזה או אחר - - -

רן כהן: זה לא לא חוקי, אבל זה לא נורמטיבי.

רן כהן: זה אחד ההישגים שהשגנו בוועדה הזאת.

עזרא אהרון: אנחנו גם, בכדי לעודד ולשמור על הזכויות של העובדים הזרים, נתינים זרים, הגם שהם שוהים שלא כחוק במדינת ישראל ומגיעים למתקן משמורת כדי לתת לעובד זר אחר את הביגוד שלו, את הדברים שלו, את הכל, אנחנו לא נוגעים בהם.

עזרא אהרון: כדי שהם לא יימנעו מלבוא, וכדי שאותו אחד שצריך לעזוב את הארץ, יקבל את מלוא זכויותיו, את מלוא החפצים שלו, יוכל לעזוב את הארץ בהרגשה טוב.

רן כהן: כל הכבוד.

רן כהן: אסור שזו תהיה מלכודת דבש.

עזרא אהרון: ודאי.

עזרא אהרון: יתרה מזאת: גם נתינים זרים, ששוהים בארץ שלא כחוק, שמגיעים להתלונן ביחידות משטרה אחרות, בגין אלימות או בגין בעיה אחרת כלשהי - מוסרים את תלונתם ועוזבים.

עזרא אהרון: לא בודקים את מעמדם ולא כלום.

עזרא אהרון: הם עוזבים את המקום כדי שלא ירגיש מאוים בהגיעו לתחנת משטרה להתלונן על עבירה שנעשתה נגדו.

עזרא אהרון: בעניין הזה אנחנו עוקבים מקרוב על ידי הדברים.

רן כהן: טוב מאד.

רן כהן: זה כלל שנקבע על ידי המפכ"ל?

רן כהן: הרי זה לא בסמכות שלך.

עזרא אהרון: כן.

עזרא אהרון: בעקבות התרחשויות כמו שאמרת – אמרת:

עזרא אהרון: הקזנו דם – הופקו הלקחים וניתנה הנחיה ארצית.

עזרא אהרון: למשל, הרחקת נשים וקטינים מסתננים שלא תיעשה דרך מצרים, מתוך ידיעה של מה שיקרה להם, משמורן יחיד לא מוכנס למשמורת, הרחקת מתלוננים שלא כדין ועוד.

עזרא אהרון: כל זה פרי התנסות שלנו מאירועים לא נוחים.

עזרא אהרון: הפקנו את הלקחים, הדברים יצאו בכתובים ואנחנו מקפידים עליהם.

עזרא אהרון: אני לא חושב שזה המקום שאני אעמוד על נתוני פעילות, אבל אני יכול להגיד.

רן כהן: זה כן מקום.

רן כהן: בכל זאת, משטרת ההגירה תפקידה הראשון הוא לעצור בלתי חוקיים ולהחזיר אותם לארצותיהם.

רן כהן: מה קורה עם זה?

עזרא אהרון: חשבתי שבביקור נעמוד על זה.

רן כהן: בביקור נראה בעיניים,מספרים אפשר לשמוע גם פה.

עזרא אהרון: אוקי.

עזרא אהרון: אני, קודם כל, יכול לומר, שיש לנו ירידה מאד משמעותית בפעילות האכיפה שלנו, שהיא תוצאה טבעית של צמצום השוהים שלא כדין במדינת ישראל.

עזרא אהרון: יש ירידה גדולה.

עזרא אהרון: שתיים, מי שנשאר פה בארץ, שוהים שלא כדין, השתרשו והפכו להיות הגרעין הקשה.

עזרא אהרון: הם למדו את עבודת מנהלת ההגירה, הם גם יודעים איפה להתחבא.

עזרא אהרון: אנחנו מודעים לעניין, והרבה יותר קשה היום לאתר שוהים שלא כדין מאשר פעם.

עזרא אהרון: פעם, אגב, הפעילות התבססה בעיקרה על סגירת תאי שטח מסוימים ואתה עובר במקומות השונים ואוסף אותם.

עזרא אהרון: היום, זה לא כזה פשוט.

עזרא אהרון: קודם כל, אנחנו לא עושים את הפעילות הזאת.

עזרא אהרון: זה נראה לא יפה.

עזרא אהרון: אנחנו מנסים בעיקר לבסס את הפעילות של מנהלת ההגירה על מודיעין.

עזרא אהרון: אני יודע, אני הולך למקום מסוים ששם נמצאים שוהים שלא כדין, ואני אוסף אותם.

עזרא אהרון: נגמרה התקופה שאנחנו סוגרים תאי שטח ואוספים את האנשים כמו ציד אדם.

עזרא אהרון: אז זה גם מגביל את היכולת.

עזרא אהרון: הפעילות המבצעית שלנו הפכה להיות יותר מוגבלת, בגלל ששמנו על עצמנו מגבלות וסייגים.

עזרא אהרון: אז באופן טבעי יש גם ירידה דרסטית בפעילות – בשנת 2006 הרחקנו 2405 עובדים זרים ששהו שלא כדין.

עזרא אהרון: יש גם מנוידים – 1093.

עזרא אהרון: כאלה שנעצרו על ידי המנהלת, בחנו את מעמדם, לא היתה שום סיבה להרחיק אותם מהארץ, היה צריך לשלב אותם בעבודה אחרת, שולבו בעבודה אחרת - - -

רן כהן: לגיטימית, חוקית.

רן כהן: קיבלו אישורי עבודה כדין.

אפרים כהן: זו היתה המגמה.

אפרים כהן: ברגע שיש חסר בעובדים בענף מסוים, אי אפשר לעסוק בדלת המסתובבת, להרחיק את אלה ולהביא את אלה, אלא מניידים אותם.

אפרים כהן: כל עוד שהם הגיעו במעמד של עובדים זרים ולא כתיירים, ותקופת שהיית הזמן שאושרה להם מאפשרת להם לעבוד עוד כשנתיים שלוש.

אפרים כהן: אני יכול לדבר גם בשם משרד הפנים ומשטרת ההגירה: אלפים נוידו במסגרת זו ונקלטו בעבודה.

רן כהן: זה טוב מאד.

אפרים כהן: אדוני היושב ראש, זה בעיקר מתייחס לנושא הסיעודי.

אפרים כהן: ברגע שעשינו סדר בנושא הסיעודי והתברר שישנם אלפים – פעם אמרתי 10,000, אחר כך חשבתי שיותר – שלא נמצאים אצל הסיעודיים אלא – אמרו לי: תיזהר בהערות שלך.

אפרים כהן: פעם אמרתי אצל עשירים, אחר כך אמרתי אצל חזקים – לכן עשינו את הניוד הזה, ואני חושב שיחד עם פעילות משטרת ההגירה, משרד הפנים ויחידת הסמך, כ-6000 עובדות זרות שבאו לסיעוד ולא עבדו בסיעוד, נוידו.

אמר כאן מפקד משטרת ההגירה שב-2006 כ-1090 ומשהו עובדים נוידו.

רובם עובדי סיעוד?

אפרים כהן: חלקם נעצרו והיו בבתי המשמורת, ובמקום להרחיקם נוידו למקום עבודה אחר.

אפרים כהן: היום חברות כוח אדם שעוסקות בסיעוד למדו שכל הדולרים באים מחו"ל, אפשר גם לנייד עובד זר אשר הועסק אצל חולה סיעודי שלצערנו נפטר, בזה שהוא מעביר אותו מאותו אדם שנפטר למישהו אחר, זה 600 דולר או 700 דולר.

אפרים כהן: זה קלי קלות להרוויח את הכסף הזה בחצי שעה של עיון והעברת קורות החיים לזקוק, ובזה נפתרה הבעיה.

אפרים כהן: לכן הן יצרו לעצמן את כל ההליכים.

אפרים כהן: לאתר מי נפטר וכולי.

רן כהן: זאת אומרת, גם להם יש כבר אינטרס לנייד.

אפרים כהן: פרנסה טובה.

רן כהן: ולגיטימית.

אבישי עמוסי: אבל זה לא לסיעוד.

רן כהן: כי אם הם מייבאים מחוץ לארץ, הם גם גונבים אותו.

אבישי עמוסי: אבל העובדים האלה, הניודים, הם לא סיעוד.

סיגל רוזן: הרוב זה חקלאות.

עזרא אהרון: לפני מלחמת לבנון השנייה, בעקבות לחץ של חקלאים בניסיון לפתוח שמיים, התכנסנו במעורבות פעילה של מנכ"ל משרד ראש הממשלה לעשות סדר בענף החקלאות.

רן כהן: עם רענן או עם אילן.

אפרים כהן: עם אילן.

רן כהן: אני מכיר את זה באופן פרטי.

רן כהן: אילן הוא בן אח שלי.

אפרים כהן: האמת שהתחיל בזה אילן כהן.

אפרים כהן: בעשר בלילה.

אפרים כהן: היתה דרישה אולטימטיבית, של הכנסת עובדים זרים לחקלאות.

אפרים כהן: ואז התכנסנו והוא אמר:

אפרים כהן: בואו נעשה קודם את הסדר בבית, לפני שמקבלים החלטה להביא עוד אלפי עובדים זרים.

אפרים כהן: ובאמת מה שאמר עזרא, התכנסנו.

אפרים כהן: הם עשו פעולה נהדרת באכיפה - - -

עזרא אהרון: נעשתה פעולה משותפת.

אפרים כהן: יצרנו את המצב כך שהיה ניוד, ומה שהיה חסר, השלמנו.

עזרא אהרון: מה שרציתי להגיד בעניין הזה: הניסיון לאתר את אותם עובדים זרים – היו הרבה עובדים זרים מיותרים במשקים, והיתה אנדרלמוסיה שלמה בענף החקלאות.

עזרא אהרון: כדי לעודד – עצה של משרד הפנים – כדי לעודד את המעסיקים להיות שותפים למהלך הממשלתי שלנו, אמרנו להם שכדי לפתוח שמיים, כל מי שיביא עובד זר אחד, יזכה בתמורה לעובד מבחוץ.

עזרא אהרון: כי ידענו שבענף החקלאות היו 24,000 עובדים, והיה צריך להשלים את זה.

עזרא אהרון: אז אמרנו: לא נשלים באופן אוטומטי.

עזרא אהרון: רק מי שיוכיח שמצבו כך וכך, ויש לו עובדים ורק צריך השלמה, יקבל.

רן כהן: יצרתם אינטנסיב לעניין הזה.

עזרא אהרון: יפה.

עזרא אהרון: הם נרתמו לעניין, ועשינו סדר בענף החקלאות.

עזרא אהרון: לצערי, בעקבות המלחמה הרבה עובדים זרים התגלגלו מהצפון.

רן כהן: עדיין, אגב, יש להם הרבה טענות.

רן כהן: אנחנו בשבוע הבא עושים ישיבה על החקלאות.

עזרא אהרון: על מה?

יעל קסלר: על ההיטלים.

רן כהן: על שחסרים להם עובדים.

עזרא אהרון: יכול להיות.

עזרא אהרון: את זה יבדקו אנשי המקצוע.

עזרא אהרון: עוזבים מרצון היו עוד 1326, כך שסך הכל 4824 עובדים זרים עזבו את הארץ.

עזרא אהרון: התפלגויות ההרחקה – מהרבה מאד מדינות מגיעים אלינו עובדים.

עזרא אהרון: גם מאוקראינה, גם אפריקה, גם איטליה ומולדובה, הרבה מאד מדינות שולחות לפה עובדים זרים.

עזרא אהרון: כל אימת שנפתח צוהר למדינה מסוימת, אתה רואה נהירה מאותה מדינה, עד שמבינים את הבעייתיות, עוצרים ובוחנים את הדברים.

עזרא אהרון: בינתיים נפתח צוהר במקום אחר, כך שלמדינת ישראל מגיעים עובדים ממש מכל קצות העולם.

יעל קסלר: עכשיו יש נפאל.

יעל קסלר: חדש.

עזרא אהרון: לא חדש, אבל מנפאל עכשיו יש עליה למדינת ישראל.

יעל קסלר: עשרת השבטים.

רן כהן: בתוך המספרים האלה נמצאות גם הנשים למטרות זנות, או שזה סיפור אחר לגמרי?

רן כהן: זה גם משטרת ההגירה.

עזרא אהרון: זה סיפור אחר.

עזרא אהרון: אנחנו מטפלים בחלק מהתופעה, משום שההתמודדות עם תופעת הזנות נעשית על ידי היחידות המרכזיות.

עזרא אהרון: כי הניסיון להתמודד עם התופעה הזאת הרבה יותר קשה והוא ישבית אותנו מפעילות.

עזרא אהרון: לא פשוט להתמודד עם העניין הזה.

עזרא אהרון: אבל לנו יש גם חלק, או נגיעה, בטיפול בתופעה הזאת.

עזרא אהרון: אני רוצה לעמוד על כמה גורמים שמשפיעים על תופעת העזיבה של הארץ.

עזרא אהרון: למדנו אותם.

עזרא אהרון: קודם כל האכיפה, היכולת שלנו להרתיע שוהים שלא כדין, אכיפה כנגד מעסיקים וחברות שאנחנו מתכוונים לחזק אותה בשנת 2007, פגיעה בתשתית בתעשיית הזיוף – תעשיית הזיוף פורחת במדינת ישראל.

עזרא אהרון: אישורים של כל מה שאתה רוצה.

עזרא אהרון: את הכל אפשר היום לזייף בלי הרבה בעיה, וצריך להתמודד גם עם התופעה הזאת.

עזרא אהרון: אנחנו נוגעים בתופעה הזאת, אבל להגיד לך שאנחנו מצליחים לפגוע אנושות בתופעה – זה בעייתי.

עזרא אהרון: היא גם לא תופעה שנוגעת רק למנהלת ההגירה, זה לכל משטרת ישראל, בכלל.

רן כהן: למשל, העניין של זיוף אישורי ייבוא עובדים.

רן כהן: ואוצ'רים, גם זה יש?

רן כהן: הם יכולים בכלל לשים פס על משרד התמ"ת, אם מזייפים את התעודות האלה.

עזרא אהרון: יש כאלה.

סיגל רוזן: עד שנתפסים.

רן כהן: נכון.

רן כהן: בוודאי.

רן כהן: אז איך סוגרים את הפרצה הזאת?

עזרא אהרון: משרד התמ"ת נותן את הוואוצ'רים, האישורים האלה, למעסיק.

עזרא אהרון: אנחנו מגיעים למעסיק ועושים את הבדיקות.

עזרא אהרון: בחלק מהמקומות אתה מגלה – אתה רואה שיש לו היתר, וכשאתה בודק במשרד התמ"ת אתה רואה שאין היתר.

אבישי עמוסי: זה מגובה גם במשרד הפנים.

אבישי עמוסי: המערכת היא מערכת סגורה.

אבישי עמוסי: אין דבר כזה שאתה נותן אישור - - -

אפרים כהן: בדיוק.

אפרים כהן: אין דבר כזה.

אפרים כהן: אם אני נותן לרן כהן עשרה אישורים, מיד במשרד הפנים יש לרן כהן עשרה.

אפרים כהן: אם רק קורה שם משהו מעבר לקו ההוא, זו בעיה אחרת.

אפרים כהן: אבל בין משרד התמ"ת ומשטרת ההגירה שגם מעודכנת על כל היתר שיוצא, פלוס משרד הפנים, לא יכול להיות כאן דבר כזה.

אפרים כהן: כמובן, שבוואוצ'רים, כניסה עם כל מיני רמאויות, זה דבר אחר.

רן כהן: זאת אומרת שהדרך של החקירה המשטרתית לגלות את זה היא לבדוק האם יש לזה אישור גם במשרד הפנים וגם אצלך.

רן כהן: אם יש פער, הוא יודע שיש בעיה.

אבישי עמוסי: הבעיה היא התיעוד.

עזרא אהרון: בדיוק.

עזרא אהרון: הבעיה היא התיעוד.

עזרא אהרון: עם התיעוד יש תופעה שלמה של זיופים, ואנחנו מנסים להתחקות אחרי הדברים האלה, אבל זו תופעה רחבה.

עזרא אהרון: אני יכול להגיד לך שהיא לא רק בעניינים שנוגעים למנהלת ההגירה.

אפרים כהן: זיוף דרכונים.

עזרא אהרון: הכל.

עזרא אהרון: ולא בכדי היום הם מנסים למצוא פתרון באמצעות תיעוד יותר חכם.

עזרא אהרון: כרטיס מגנטי.

רן כהן: מה עם זה, באמת?

רן כהן: כבר לפני שנים דובר על הפקת תיעוד מגנטי לעובדים הזרים.

רן כהן: במשרד הפנים.

רן כהן: ענת, ממשרד הפנים.

רן כהן: מה קורה עם זה, את יודעת?

ענת פישר: לא.

ענת פישר: אני צריכה לבדוק את זה.

ענת פישר: זה בתהליכים, אני יודעת.

עזרא אהרון: אני יכול לעדכן.

עזרא אהרון: אני יודע שמתנהלים עדיין דיונים במשרד לביטחון פנים יחד עם משרד הפנים, בניסיון לגבש סופית את אותם מאפיינים לאותה תעודת זהות חכמה.

עזרא אהרון: יש חילוקי דעות.

עזרא אהרון: המשרד לביטחון פנים רוצה שזה יכלול גם מעתקים, והכל.

עזרא אהרון: ומשרד הפנים חושב שאפשר להסתפק בתמונה.

עזרא אהרון: אז יש עדיין דיונים בעניין הזה.

עזרא אהרון: הסוגיה לא סגורה.

רן כהן: זה צריך להיסגר בין שר הפנים לבין השר לביטחון פנים?

עזרא אהרון: כן.

רן כהן: טוב, יעל.

רן כהן: אנחנו נגבש פניה לשני השרים האלה לזרז את העניין הזה, כיוון שבלעדיו, לדעתי, לא יהיה פה סדר בסיפור הזה.

אפרים כהן: מאחר שקיים ויכוח כזה, אנחנו עכשיו – הפקידות הקטנה – מנסים למצוא דרך להוציא כרטיס מגנטי בלי שום קשר להגירה כללית.

אפרים כהן: משטרת ישראל, משרד הפנים, הם גדולים, יעסקו בנושא של הגירה כללית.

אפרים כהן: אנחנו, הקטנים, נעסוק בעניין של העובדים הזרים.

אפרים כהן: אנחנו כן מתכוננים להיערך מיד להוציא כרטיס מגנטי לעובד זר, על מנת שנוכל לזהות אותו.

רן כהן: על זה אני מדבר.

אפרים כהן: לא, יש את כל הנושא של ההגירה, של כל מיני תיירים ששוהים פה ואחרים.

רן כהן: לא, לא.

רן כהן: אם אתם ומשרד הפנים ביחד, תוציאו כרטיס מגנטי לעובד זר, שאפשר לזהות אותו על פי אותם פרמטרים שאתם רוצים והמשטרה רוצה - - -

אפרים כהן: זה הכיוון, ואני מעריך שלקראת 2007 זה יהיה.

אפרים כהן: יש סיכומים עם האוצר, היה איזשהו ויכוח עם כמה גורמים – אני מקווה שנסגור את זה בימים הקרובים על מנת שבשנת 2007 נפעיל את זה, את נושא העובדים הזרים.

רן כהן: מאה אחוז.

רן כהן: תודה.

רן כהן: בבקשה.

עזרא אהרון: יש בידי עוד נתונים שמתייחסים לנושא החקירות, אבל אמרתי שבשנה הבאה בוודאי נשקיע הרבה יותר בנושא ההתמודדות עם העניין הזה.

עזרא אהרון: אני משוכנע במאת האחוזים שנצליח להעלות את הנתונים האלה בצורה מאד משמעותית.

עזרא אהרון: דוגמה: אנחנו עוסקים בזיוף מרמה, עיכוב דרכון, הסתננות.

עזרא אהרון: בזיוף מרמה פתחנו 2411 תיקים בעקבות חקירות שלנו מהקמת המנהלת עד ה-15.10.06.

רן כהן: כמה ב-2006?

עזרא אהרון: אין בידי את הנתון הזה.

עזרא אהרון: עיכוב דרכון 518, הסתננות – 4283 תיקים נפתחו מאז הקמת המנהלת, העסקה ללא היתר – בעיקר נגד המעסיקים – 3397, עושק – 276, ועוד עבירות אחרות שנלוות לעניין – 952.

עזרא אהרון: סך הכל 12,837 תיקים נפתחו מאז הקמת המנהלת.

עזרא אהרון: אני מקווה מאד שב-2007 נצליח להתמקד הרבה יותר, ופה נוסיף את החוק החדש, שיהיה כלי יותר משמעותי ביכולת שלנו להתמודד עם התופעות שדיברנו בהן.

עזרא אהרון: יש שתי תופעות שמלוות את העבודה של מנהלת ההגירה.

עזרא אהרון: תופעת הזהויות השאולות – הגעה של משפחות, לא עובדים זרים, בזהות שאולה, שבאותה הזדמנות גם מקבלות סל קליטה ומתערות פה בארץ.

עזרא אהרון: לאחרונה הצלחנו לעצור משפחה שהורחקה, בסופו של דבר לאזור תל אביב.

עזרא אהרון: היתה לה משפחה תאומה ביישוב אור עקיבא, משפחה תאומה.

רן כהן: הכל בדיוק אותו דבר?

רן כהן: פשוט לקחו את כל נתוני הזהות?

עזרא אהרון: כן.

עזרא אהרון: התהליך מתחיל בחו"ל.

עזרא אהרון: הם קונים לעצמם זהות בחו"ל – ושם לא בעיה לקנות זהויות, מגיעים לקונסוליה, מקבלים את כל האישורים המתאימים, מגיעים לארץ - - -

רן כהן: מאותה מדינה הם קונים לעצמם זהות?

עזרא אהרון: הם קונים לעצמם זהות חדשה של יהודים.

רן כהן: מאותה מדינה?

עזרא אהרון: מאותה מדינה.

רן כהן: אבל אז הקונסוליה מעלה שתי משפחות עם אותה זהות.

עזרא אהרון: נכון, אז יש פה פרצות.

עזרא אהרון: במקרה הזה זה היה כך, אבל בהרבה מקרים היהודים שקנו את הזהות שלהם נשארים שם, בכלל.

עזרא אהרון: ואז הם מגיעים לארץ.

סיגל רוזן: יש כאלה שיורדים לחו"ל ושם מוכרים את הזהות שלהם.

עזרא אהרון: כן.

עזרא אהרון: יש כל מיני תופעות מהסוג הזה.

יעל קסלר: אבל זה רק מברית המועצות פחות או יותר.

עזרא אהרון: כן, בעיקרון זה נכון.

עזרא אהרון: אלה מדינות חבר העמים.

עזרא אהרון: מגיעות לארץ, מקבלות סל קליטה, מתערות בארץ וחיות כמשפחות יהודיות לכל דבר.

שרה מרום שלו: ואחר כך חוזרים.

עזרא אהרון: כן.

עזרא אהרון: ואחר כך עוזבים את הארץ.

עזרא אהרון: במקרה האחרון, שדיברתי בו בתל אביב, משפחה מוסלמית, נדמה לי מאוזבקיסטן, שמצאנו אצלם גזרי עיתונים של ילדים שנהרגו בעזה.

עזרא אהרון: אתה מבין שההזדהות שלהם היא בכלל ממקום אחר.

רן כהן: כן.

רן כהן: אבל הם לא באו לעזה, הם באו לישראל.

עזרא אהרון: הם באו לישראל.

עזרא אהרון: הם קיבלו סל קליטה.

עזרא אהרון: אני מניח שבעזה קשה לקבל סל קליטה.

עזרא אהרון: אז אנחנו מנסים להתחקות אחרי התופעה הזאת.

עזרא אהרון: נתיב מסייעים בעדנו, הם מוסרים לנו מידע בדברים האלה, הם מעלים את החשד הראשוני, ובסופו של דבר אנחנו מנסים לבסס תשתית ראייתית, להוכיח שאכן, המשפחה הזאת הגיעה בזהות שאולה כדי להרחיק אותה חזרה מהארץ.

עזרא אהרון: אבל זו תופעה קשה, מורכבת ובעייתית עבורנו.

עזרא אהרון: להוכיח את הדברים האלה זה לא פשוט, אבל אנחנו מתמודדים גם עם העניין הזה.

עזרא אהרון: במנהלת ההגירה נפתחו במהלך 2005-2006 כ- תיקי חקירה בעניין שנוגע לזהויות, והוגשו 34 כתבי אישום.

עזרא אהרון: 32 מהנאשמים הורשעו, והושתו עליהם מאסרים בפועל.

עזרא אהרון: כמובן, קנסות של 5 מיליון - זה בעקבות זה שמקבלים סל קליטה ועושים עקיצות נוספות בארץ.

עזרא אהרון: לוקחים הלוואות.

עזרא אהרון: הם נעלמים.

עזרא אהרון: לך תמצא אותם.

שרה מרום שלו: אבל יש אצלנו בארץ שותפים לעניין.

עזרא אהרון: בוודאי.

עזרא אהרון: יש פה בארץ עולים מחבר המדינות שנותנים להם כבר את כל התשתית, וכולם מתחלקים בכסף.

שרה מרום שלו: כן.

שרה מרום שלו: כך הם עושים גם עם השכר דירה.

עזרא אהרון: כן.

עזרא אהרון: זו תופעה אחת.

עזרא אהרון: בהזדמנות, כשתהיו אצלנו בביקור, נעמוד על כל התהליך.

עזרא אהרון: תוכלו להבין יותר את התופעה.

עזרא אהרון: תופעה נוספת מתייחסת להסתננות.

עזרא אהרון: התופעה הזאת נמשכת, מגבול מצרים, בעיקר.

עזרא אהרון: אני אומר בפתיחת שהיכולת שלנו כמדינה – לא של מנהלת ההגירה.

עזרא אהרון: אני לא אמון על סגירת גבולות המדינה – היא מאד מוגבלת.

עזרא אהרון: גם הצבא מתמודד עם העניין, גם משמר הגבול שעושה פעילות באזור, אבל תופעת ההסתננות נמשכת בהיקפים רגילים, וההערכות מדברות על מעל 300 בחודש.

עזרא אהרון: לדעתי, זו הערכה די צנועה.

זה גם הסודאנים?

זה נמשך?

עזרא אהרון: ודאי.

אפרים כהן: תראה את זה במעשייהו, רן.

אפרים כהן: אין לאן לשלוח אותם.

עזרא אהרון: הן תקועות פה בארץ.

עזרא אהרון: אתה לא יכול להיפטר מהאוכלוסיות האלה, אין לאן להרחיק אותן.

קריאה: חלק בקיבוצים.

עזרא אהרון: חלק אנחנו מעבירים לקיבוצים, כשמדובר במשפחות: אמא וילדים.

רן כהן: בואו נקיים ישיבה מיוחדת על הסודנים.

סיגל רוזן: צריך להבהיר שמדובר על 230 סודנים, כשמדובר על 4283 מסתננים בשנה.

סיגל רוזן: התופעה של הסודנים היא תופעה בת שנתיים.

עזרא אהרון: מהידוע לנו.

עזרא אהרון: יש כאלה שמסתובבים.

סיגל רוזן: לא, העובדה היא שלא נתפסים סודנים ברחוב.

סיגל רוזן: הם כולם עוברים את הגבול ומיד מסגירים את עצמם לחיילי צה"ל.

אני רוצה לקיים על זה דיון בנפרד, כי זה גם דורש פתרון בנפרד.

עזרא אהרון: אני רק אוסיף ואומר שיש לנו כמה אוכלוסיות שתקועות במתקני המשמורת שלנו.

עזרא אהרון: אוכלוסיות שאין לנו פתרון להרחקה שלהם: סודנים – 196, מגיניאה קונקרי – 69, ואתיופיה עוד 410.

רן כהן: מה זה מאתיופיה?

עזרא אהרון: מגיעים בלתי חוקיים שאין לנו אפשרות להרחיק אותם.

עזרא אהרון: מסתננים.

סיגל רוזן: אלה מבקשי מקלט אתיופים שנדחו על ידי האו"ם.

עזרא אהרון: ואין לנו לאן להרחיק אותם.

רן כהן: הם בורחים דרך גבול מצרים?

עזרא אהרון: חלקם, וחלקם מגיעים כתיירים.

עזרא אהרון: צליינים למיניהם.

סיגל רוזן: חלקם נמצאים פה למעלה מעשר שנים.

עזרא אהרון: כשמדברים במחוללי תופעה, הצלחנו בעקבות מידע מודיעיני להגיע לחשוד מגיניאה, שהוא זה שישב פה בארץ, קנה לעצמו מעמד, אפילו התחתן והוליד ילדה, והוא זה שחולל את התופעה.

עזרא אהרון: הוא תיווך בין כל הגורמים, כולל דרך מצרים והבדווים.

עזרא אהרון: הוא הצליח להביא מגיניאה עובדים זרים, ובסוף זרק אותם פה בארץ והיו צריכים להסתדר.

רן כהן: מגיניאה יש גם קטינים?

עזרא אהרון: כן, בוודאי.

סיגל רוזן: הוא הביא הרבה מאד קטינים בהבטחות שווא שיוכלו ללמוד פה.

עזרא אהרון: הוא הביא גם את המשפחה שלו.

עזרא אהרון: קיצורו של עניין, שמנו עליו את היד, עשינו חקירה מאד מקיפה, הוא הואשם, נשפט והורשע בהליך פלילי ויושב היום בכלא.

עזרא אהרון: בסופו של דבר אני מקווה שהוא יסיים את זה ויורחק מהארץ.

עזרא אהרון: מה שאני רוצה לומר זה שמבדיקה אחראית שלנו, אחרי שהוא נעצר – אגב, אשתו גם הורחקה.

עזרא אהרון: הכנסנו אותה לכלא ביחד עם הילדה שלה, למתקן במעשייהו, היא הבינה את המסר, היא עזבה את הארץ.

עזרא אהרון: והיא זאת שאיימה גם על אלה שמסרו לנו עדויות.

רן כהן: נדמה לי שבזמנו היה לנו כלל שלא מכניסים ילדים לכלא.

סיגל רוזן: כן, אבל האישה הזאת לא נעצרה כשוהה בלתי חוקית, כי אם הואשמה בשיבוש הליכי משפט.

עזרא אהרון: זו כבר עבירה פלילית, זה לא קשור.

עזרא אהרון: היא לא נעצרה כשוהה בלתי חוקית, היא היתה פליליסטית.

עזרא אהרון: היא היתה שותפה למהלכים, לא עצרנו אותה בגלל הילד, אבל אחר כך היא התחילה לאיים על העדים.

עזרא אהרון: והגיעו אנשים והיכו אותם.

עזרא אהרון: ואז לא היה מנוס.

עזרא אהרון: חשבנו שהיא היתה זרע מרעים, היא הורחקה מהארץ בסוף.

עזרא אהרון: אבל מה שאני רוצה להגיד, זה שבבדיקה אקראית שלנו גילינו שפתאום יש ירידה דרסטית בהגעה של מסתננים מגיניאה.

עזרא אהרון: זאת אומרת, שכשאתה נוגע במחוללי התופעה, אתה מצליח לבלום הרבה יותר מאשר הניסיון לטפל באלה שהסתננו.

עזרא אהרון: וזה נתן לנו גם את התובנה שצריך להשקיע יותר במחוללי התופעה.

עזרא אהרון: זה כמו הניסיון להתמודד עם הסמים בארץ.

עזרא אהרון: כשאתה מטפל במשתמשים – בסדר.

עזרא אהרון: מה כבר אתה יכול לעשות?

עזרא אהרון: אבל כשאתה מטפל בסוחרים אז אתה בוודאי משפיע הרבה יותר.

עזרא אהרון: אלה שתי תופעות שהתכוונתי לעמוד עליהן ממש בקצרה.

עזרא אהרון: אני עוד מעט מסיים.

עזרא אהרון: אני רוצה לעמוד על כמה נושאים נוספים.

עזרא אהרון: אני לא אעמוד על כל הסקירה, ואת הדברים האלה אני אעשה בהרחבה כשתגיעו אלינו.

עזרא אהרון: באמת, יש לנו הרבה מה לספר בעניין.

עזרא אהרון: אני רוצה לדבר על שיתוף הפעולה עם כל הגורמים.

עזרא אהרון: יש לנו שיתוף פעולה נהדר.

עזרא אהרון: היום אני יכול להגיד, למרות שתפיסת עולמי מדברת על זה שהגיע היום שתהיה במדינת ישראל רשות הגירה אחת.

רן כהן: זו החלטה שהממשלה פעם החליטה עליה, היא רק לא מקיימת אותה.

עזרא אהרון: הממשלה לא מקיימת – אני לא יודע בדיוק מה הסיבות, אבל אני חושב שהכל צריך להיות תחת קורת גג אחת.

עזרא אהרון: תיקבע מדיניות הגירה לאומית, והדברים ייעשו כמו שצריך לעשות בכל מדינה מתוקנת.

עזרא אהרון: היום, לפעמים יש אינטרסים מנוגדים.

עזרא אהרון: לפעמים יש סדרי עדיפויות, שכל אחד מהמשרדים מושך לכיוון אחר.

עזרא אהרון: לא נוח, לא טוב, ולמרות הכל אני חושב שיש שיתוף פעולה טוב ואנחנו מחזקים אותו.

עזרא אהרון: לראיה, אותם מבצעים משותפים שקיימנו במהלך השנה הזאת.

עזרא אהרון: ואנחנו נמשיך במבצעים האלה.

רן כהן: שאלה, אגב, מבצעים שנעשים תמיד בנוכחות של איש משרד הפנים.

רן כהן: נכון?

עזרא אהרון: בוודאי.

אפרים כהן: והתמ"ת.

אפרים כהן: זה שולחן עם שלושה רגליים.

רן כהן: תמיד עם המשטרה יוצא איש תמ"ת ואיש משרד הפנים?

אפרים כהן: רק, לעתים, כשאין בעיה של עובדים זרים ששוהים בשהייה בלתי חוקית, אלא טיפול במעסיקים, זכויות העובדים החוקיים – לזה יש לתמ"ת את החוליות שלו בנפרד.

עזרא אהרון: יש גם צוותים משולבים בעניין.

אפרים כהן: יש מקרים ויש מקרים.

עזרא אהרון: אני יכול להגיד לך שרק היום סיכמנו שאנחנו יוצאים לפיילוט יחד עם משרד התמ"ת, הולכים לטפל בתאגידים.

עזרא אהרון: הם עשו איזושהי בדיקה בתאגידים, תאגידים שנמצא שם משהו לא כל כך נוח, הם חלק ממחוללי תופעה.

עזרא אהרון: אז אנחנו הולכים לעשות פעילות משותפת יחד עם משרד התמ"ת.

רן כהן: זה במטרה לנסות ולעלות על עקבותיהם של אלה שכן סוחטים את העובדים בארצות המוצא?

עזרא אהרון: כל מה שרק אפשר.

אפרים כהן: הכל.

אפרים כהן: רק להוסיף לדבריו של עזרא, אנחנו עכשיו יצאנו לפרסום של הגשת מועמדות של תאגידים.

אפרים כהן: יש תאגידים שעברו עבירות אז לא נאשר אותם, כי אין מה לעשות.

אפרים כהן: אין עם מה להמשיך.

אפרים כהן: יש תאגידים חדשים.

רן כהן: אלה תאגידים לבניין, נכון?

רן כהן: זאת תופעה של הבניין.

אפרים כהן: כן.

אפרים כהן: ואז נעשתה בדיקה על ידי הממונים המחוזיים של אגף האכיפה, וישנן מסקנות.

אפרים כהן: עכשיו יוצאים שוב לשתף פעולה כדי לראות אם הכל פועל כדין, כי יש תאגידים שנראים בסדר, אבל מאחורי זה יש כמה דברים.

רן כהן: קופות שרצים.

אפרים כהן: לכן, אנחנו בודקים את הנושא הזה.

אפרים כהן: לכן חשוב שהמשטרה תשתלב פה בפעילות.

רן כהן: הגם שזה עוד לפני שאתם נותנים את האישורים ל 2007.

אפרים כהן: נכון.

אפרים כהן: כי היום יש סמכות למנהל יחידת הסמך במשרד התמ"ת, במידה שתאגיד או כל גורם אחר לא פועל בהתאם להסכם שנחתם לבטל לו את האישור לתאגיד.

אפרים כהן: זה הכי טוב, לא צריך בית משפט.

אפרים כהן: לפעמים לא צריך ללכת לבית משפט.

אפרים כהן: אתה מקפיא או שאתה מקטין לו את המכסה.

אפרים כהן: אם אדם תכנן ל-500 ואתה מקטין לו את המכסה ל-200, אתה סוגר לו את הבסטה.

רן כהן: ההמלצה שלי, גם בפניך אפרים, גם בפניך, תת ניצב עזרא אהרון – תחמירו מאד בסוגיה הזאת.

רן כהן: כל סוגיית התאגידים קמה כדי לעשות סדר בעניין עובדי הבניין.

רן כהן: זו היתה אנדרלמוסיה עצומה.

רן כהן: זה היה הייעוד.

רן כהן: אם התאגידים האלה יתחילו להיות הפושעים, לאן אנחנו מגיעים?

רן כהן: לכן, תחמירו אתם.

אפרים כהן: כן, משפט אחד – אני לא רוצה להפריע לעזרא.

אפרים כהן: אני חושב שניכנס למפנה בשנת 2007.

אפרים כהן: עד היום, סליחה על הביטוי, היתה הפקרות מוחלטת בכל מה שקשור ללשכות שירות, ללשכות פרטיות ולחברות כוח אדם, כולל משרד התמ"ת שהוא אחראי על מתן הרישיונות האלה.

אפרים כהן: לא בסדר.

אפרים כהן: כי אם אני לוקח את הנושא הסיעודי, שישנן 250 לשכות פרטיות מורשות, יש לידן עוד 300 לא מורשות, ולכן יש את ההפקרות גם בשכר העובדים, גם בניצול.

אפרים כהן: גם בניצול המסכן וגם בניצול העובד הזר.

אפרים כהן: התוכנית לשנת 2007 היא להגדיר 50-60 לשכות פרטיות, אשר יקבלו את הרישיון, אשר יהיו בפיקוח.

אפרים כהן: ורק הן יוכלו לעבוד.

אפרים כהן: ואז משטרת ישראל וכל גורמי האכיפה יודעים: זו הרשימה החוקית, כל מי שעוסק בזה חוץ ממנה, פלילי.

רן כהן: אז היא גם תבדוק את אלה שעובדים על פי הרישיון, וכל לשכה פרטית שאין לה רישיון תיתפס כעבריינית?

אפרים כהן: יש לנו לוח זמנים מתואם בין כל הגורמים.

אפרים כהן: ינואר 2007 – זיהוי התאגידים, אפריל 2007 נושא הסיעוד, יולי 2007 יהיה חקלאות, ובזה נסיים.

אפרים כהן: אנחנו נפרסם באינטרנט מה עם החברות בחקלאות, מה התאגידים – הכל יהיה בשקיפות מוחלטת ולא בתוהו ובוהו שהיום אין לנו שליטה עליו, לא למשטרת ההגירה, לא למשרד הפנים, לא לנו בעניין הזה.

אפרים כהן: ולצערי הנושא של הגשת תביעות ותהליכים של בתי משפט – בינתיים יש זמן.

אפרים כהן: עוד שנתיים-שלוש.

אפרים כהן: אבל ברגע שיש סמכויות מנהליות לבעלי התפקידים, יותר קל לאכוף את הנושא.

רן כהן: אני מאד מאד מברך על כך.

עזרא אהרון: שיתוף פעולה נוסף שקיים עם משרד הפנים, והיה מודל מאד מוצלח – אנחנו לקחנו על עצמנו יחד עם משרד הפנים להגיע לכל הלשכות של משרד הפנים שנותנות את ההיתרים, את האישורים, וביחד אתם בדקנו את כל התהליך, כדי למנוע מצב שמעסיקים או חברות כוח אדם, יביאו דרך משרד הפנים היתרים להבאת עובדים זרים.

עזרא אהרון: הפיקוח שקיימנו באותן לשכות יצר מימד הרתעה מדהים.

עזרא אהרון: יתרה מזאת, משרד הפנים עלה טרמפ על העניין.

עזרא אהרון: אמר: הכל רק באישור משטרת ישראל – למרות שאין לי סמכות בעניין – אבל לא התנגדנו לעניין, והיום אני יכול להגיד שלפחות החלק הזה מטופל בצורה יותר טובה, למרות שזה לא התפקיד של מנהלת ההגירה.

רן כהן: זה כן תפקיד שלכם.

רן כהן: טוב שאתם עושים אותו.

עזרא אהרון: אוקי, אז אני אומר: כחלק מאותה תפיסה של הטיפול במחוללי התופעה, אנחנו עושים חלק מהתפנית כבר במהלך שנה זו, וזו עוד דוגמה.

רן כהן: משפט, שניים, אחרונים.

עזרא אהרון: שניים שלושה משפטים.

עזרא אהרון: אני רוצה לדבר על מבצע משפחות וגם על ארגוני זכויות.

עזרא אהרון: אני לא יוצא במבצע משפחות, אלא אם כן תתקבל החלטה מיניסטריאלית או החלטת ממשלה.

רן כהן: מה זה מבצע משפחות?

עזרא אהרון: מדינת ישראל קבעה את הקריטריונים לגבי הימצאותן של משפחות בארץ.

עזרא אהרון: אלה שהגיעו בדרך לא חוקית ונשארו בארץ.

עזרא אהרון: אלה שלא עומדים בקריטריונים, אמורים להיות מורחקים מהארץ.

עזרא אהרון: זה מאד נפיץ ורגיש, אני מבין את העניין.

עזרא אהרון: ולכן, עד שלא תתקבל החלטה ברורה והדברים ייוודעו, אני לא אצא במבצע משפחות.

קריאה: ממי?

קריאה: החלטה ברורה של הממשלה?

עזרא אהרון: החלטה מיניסטריאלית כלשהי.

אפרים כהן: סליחה, עזרא.

אפרים כהן: החלטת ממשלה אחרונה ב- אוגוסט, השנה, נדמה לי.

קריאה: 18 ביוני 2006.

אפרים כהן: יוני.

אפרים כהן: קבעה, לאחר תיקון ההחלטה: אלה הזכאים יגישו את בקשותיהם עד אוגוסט 2006 למשרד הפנים על מנת לקבוע את זכאותם, שיישארו פה ויקבלו את תעודת התושב ונגמר.

אפרים כהן: לגבי כל השאר, שלא נכנסים לקריטריונים, החלטת הממשלה קובעת שצריך להרחיקם.

אפרים כהן: לכן אתם ואנחנו קיימנו פגישות והתארגנו ועשינו את הדרוש, על מנת, קודם כל, לצאת בהסברה מתאימה, לצאת מרצון.

אפרים כהן: אין צורך להיכנס למערכת הזו.

עזרא אהרון: אפרים, אני מכבד את החלטות הממשלה, אני מבין אותן, אבל אני צריך התייחסות יותר עניינית לעניין של הרחקה, כדי שמישהו יבין גם את המשמעויות שכרוכות מסביב לעניין הזה.

עזרא אהרון: זה לא כזה פשוט.

רן כהן: אנחנו נקיים במסגרת הישיבה הזאת, בשבוע של זכויות האדם – זה ב-12 בדצמבר - דיון מיוחד על הסוגיה הזאת של משפחות וקיומן במדינת ישראל.

רן כהן: זה במסגרת זכויות האדם, ואז זה יעלה באופן יותר מסודר.

עזרא אהרון: זה מזכיר לי את ההחלטה על הקמת רשות הגירה, ועדיין לא הוקמה רשות הגירה.

עזרא אהרון: מה שאני רוצה לומר: זה ייעשה בשקיפות, אנחנו, כמו שאמר אפרים, נעשה הכל כדי שהמשפחות האלה יעזבו מרצון.

עזרא אהרון: ואם לא, נערב את ארגוני זכויות האדם ואת המתנ"סים ואת כל העולם, כדי שזה ייעשה ברגישות המירבית, אם אנחנו נצטרך לעשות את הפעולה הזאת.

רן כהן: ודאי אם יש בהן ילדים.

רן כהן: כי זוגות זה גם משפחה.

עזרא אהרון: אנחנו, לאחרונה, השלמנו פיתוח של השתלמות מיוחדת של מנהלת ההגירה לסיירי הגירה.

עזרא אהרון: במסגרת הזאת, אנחנו, בשיתוף פעולה עם האגודה לזכויות האזרח.

עזרא אהרון: הם עושים למשטרת ההגירה סדנא של יום שלם, שבאותה סדנא אנחנו מציפים כל מיני דילמות ונותנים פתרונות.

עזרא אהרון: משטרת ההגירה משלמת לארגון זכויות האדם על סדנא שהיא עורכת במנהלת ההגירה.

עזרא אהרון: ההשלתמות הזאת אמורה למקצע את סיירי ההגירה.

אפרים כהן: כל הכבוד.

אפרים כהן: תאמין לי, כוותיק, אני מתרגש לשמוע את הדבר הזה.

רן כהן: ימי המשיח.

דבי גילד-חיו: אפשר לעשות את זה גם בתמ"ת.

אפרים כהן: חיובי.

רן כהן: הנה, המשטרה העלתה דוגמה.

עזרא אהרון: יום שלם סדנא על זכויות האדם.

עזרא אהרון: ולמקצע את השוטרים עם כל הסייגים ולהפוך אותם להרבה יותר מקצועיים.

יעל קסלר: אני לא יכולה להוציא הודעה.

יעל קסלר: זה יותר מדי חיובי.

רן כהן: את כן מוציאה הודעה.

רן כהן: על כל הדבר הזה.

יעל קסלר: זה חיובי מדי.

דבי גילד-חיו: - - לכל כוחות המשטרה.

עזרא אהרון: לא, לא.

עזרא אהרון: זו סדנא מיוחדת.

עזרא אהרון: זו לא אותה הכשרה לכולם.

דבי גילד-חיו: הם מכוונים אותה לכל קבוצה בנפרד.

עזרא אהרון: רק ביום ראשון ישבנו וסיכמנו את הדברים.

רן כהן: רבותיי, לדיווח הזה תוספות?

רן כהן: אפרים?

אפרים כהן: לא, אדוני.

סיגל רוזן: קודם כל, אני רוצה לברך את משטרת ההגירה.

סיגל רוזן: גם על הירידה וגם על התפנית והמהפך שאתם מתכננים, זה באמת מאד מבורך.

רן כהן: שמע, זה כבר שינוי גדול.

עזרא אהרון: וואלה.

עזרא אהרון: תודה.

סיגל רוזן: רציתי לשאול – אני באמת שמחה לעובדה שאתה מודע לכך שמעצר משפחות זה נושא רגיש במיוחד.

סיגל רוזן: זה מאד משמח אותנו לשמוע.

סיגל רוזן: יש עוד נקודה אחת שנשארה לי אחרי כל הדברים היפים שאמרת.

סיגל רוזן: הבנו ממשרד התמ"ת שהחל מתחילת ינואר יפסיקו להגיע עובדי סיעוד חדשים, עד להודעה חדשה, עד שיוסדר מעמדם של אלה שנמצאים כאן.

אפרים כהן: אל"ף, ההנחיה שלי בזמנו היתה שכל עוד ישנן עובדות סיעודיות אשר נכנסו בהיתר סיעודי ואין להן מעסיק, הן בעדיפות ראשונה לתעסוקה.

סיגל רוזן: כלומר, עובדים כאלה לא יגורשו.

עזרא אהרון: להפך.

עזרא אהרון: לתת להם עדיפות על פני הבאת עובדים מבחוץ.

אפרים כהן: מפקד משטרת ההגירה – אפילו הרחקה אחת לא היתה.

אפרים כהן: אחת.

רן כהן: סיגל, אנחנו אפילו ביקשנו בזמנו ואפרים עשה את זה מרצונו, על פי בקשתנו, שאפילו אם יש תקופת ביניים של חודשיים שלושה שבה אין לעובדת עבודה, שגם יתנו לה את התקופה הזאת להמתין עד שתימצא לה עבודה.

רן כהן: כי עמדנו על שני דברים: אל"ף, לתת לה את ההזדמנות לעבוד פה ובי"ת, למנוע ייבוא של עובד או עובדת חדשה, כי שם זה תמיד מניפולטיבי.

אפרים כהן: מותר להוסיף משפט, לטובת העניין?

אפרים כהן: מסוכם עם משטרת ההגירה ומשרד הפנים: ברגע שישנו היתר, ניתן זמן של 72 שעות לבדוק האם ניתן להסב עובד זר לסיעודי מיידי, לפני שמקבלים את הוויזה מחוץ לארץ.

אפרים כהן: אנחנו גם לא יכולים לתת יותר זמן, כי האנשים הסיעודיים זקוקים מיד לטיפול.

אפרים כהן: לכן משטרת ישראל עושה את המאמץ לתת את המענה המיידי.

אפרים כהן: יש עובד זר בארץ?

אפרים כהן: משובץ.

אפרים כהן: אין עובד זר – מבריקים כדי להביא.

סיגל רוזן: מה שקורה הרבה פעמים זה שאנחנו מסייעים לעובדים סיעודיים להשתחרר מהכלא בערבות, כדי למצוא מעסיק חדש, במהלך החודשיים שמשרד הפנים מאפשר להם.

אפרים כהן: עובדים סיעודיים?

סיגל רוזן: כן.

סיגל רוזן: עובדי סיעוד.

סיגל רוזן: הם לא מצליחים למצוא, פשוט כי חברות כוח אדם מעדיפות עדיין לייבא מחו"ל, פשוט כי זה אפשרי.

שנייה, ברשותכם.

אני רוצה שזה יהיה על דעת כל הנוכחים, ונדמה לי שאין ויכוח שיש עדיפות מוחלטת לזה שעובד זר או עובדת זרה בלתי חוקיים, בסיעוד, שנמצאים פה בארץ עדיפים בכל מקרה להשמה בעבודה אצל נזקק לסיעוד, על פני ייבוא של עובד חדש.

אפרים כהן: נכון.

סיגל רוזן: אני רוצה לשמוע גם את ה: "לא יגורשו".

סיגל רוזן: לא רק עדיפות בהשמה, אלא גם לא יגורשו.

אני אמרתי קודם:

גם אם ממתינים חודש או חודשיים עד להשמה, לא יגורשו, כדי שלא ייווצר מצב שבו הם יגורשו, ולאחר מכן ייובאו משם עוד עשרות.

סיגל רוזן: זה מה שקורה היום.

רן כהן: אפרים, זה נראה לך?

אפרים כהן: אדוני, לא נתקלנו בבעיה כזו.

אפרים כהן: להפך.

אפרים כהן: אנחנו מברכים כל גורם – אני מברך גם את אלה שמקבלים את הכסף, 500$-600$, ברגע שימצאו פתרון זר שנכנס באשרה לכאן.

רן כהן: אני רוצה להיות ברור, אפרים, גם אתך וגם עם תת ניצב אהרון: ברור שגם עובדת זרה, נניח, שהמטופל שלה הלך לעולמו או מאיזושהי סיבה היא כבר לא עובדת אצלו, והיא – חודשיים אין לה עבודה.

רן כהן: היא לא מגורשת בינתיים, כי בינתיים אתם יודעים שבעוד שבוע ועוד שבועיים מישהו יבקש.

ענת פישר: לא.

ענת פישר: היא מקבלת מה שנקרא ב2 - אשרת תייר למשך חודשיים כדי למצוא מעסיק.

רן כהן: וזה הסידור שעובד?

אפרים כהן: נכון.

אפרים כהן: כן.

רן כהן: זה הסידור שעובד?

רן כהן: משרד הפנים נותן אשרת תייר?

יעל קסלר: - - - בלי שהיא יוצאת מהארץ?

יעל קסלר: היא מקבלת - - - אחר כך הוא יורד ממנה?

יעל קסלר: כשמשלמים 300 שקל לחודש.

יעל קסלר: מה קורה אם חולה מת - - -

רן כהן: סוגיית ה-300 שקל אמרו לי שבכלל שהטעו אותי בישיבה הקודמת.

רן כהן: אני עוד אברר אותה מחדש.

רן כהן: כן, גלעד, בבקשה.

רן כהן: גלעד הוא ממחלקת המחקר של הכנסת.

גלעד נתן: יש בעיה חדשה – וצר לי שהאוצר לא כאן - בחוק ההסדרים, שנוגעת במיוחד לסיעודיים.

גלעד נתן: עד עכשיו היה עובד סיעודי היה יכול לקבל הארכה מעבר לחמש שנים, אם הוא היה עובד שנה אצל קשיש, ובמהלך השנה התרגל, נגמרו החמש שנים – אפשר להאריך.

גלעד נתן: משרד האוצר שינה את זה לשלוש שנים, בחוק ההסדרים שעומד לעבור עכשיו.

גלעד נתן: מה שאומר שאף קשיש לא ירצה להעסיק עובד סיעודי שעבד יותר משנתיים ויום אצל מעסיק.

גלעד נתן: והיה ועבד עובד סיעודי שנתיים ויום אצל מעסיק והמעסיק נפטר, לא ירצו להעסיק אותו.

גלעד נתן: מה שמשחק – ניסיתי לקבל תשובה הגיונית מהאוצר, אין לו תשובה הגיונית.

גלעד נתן: הוא אומר: רצינו להאריך, צריך יותר זמן להאריך את היחסים בין הקשיש לבין המטפל.

גלעד נתן: זה משחק אך ורק לטובת כוח האדם, כיוון שאף אחד לא ירצה להעסיק את העובד הסיעודי הזה, כי אי אפשר יהיה להאריך את השהות שלו.

גלעד נתן: הוא יגורש מהארץ, ואפשר יהיה להביא עובד חדש במקומו.

ענת פישר: זה חלק מהדברים שנשקלים כרגע לגבי כל שינוי שיטות ההעסקה.

רן כהן: אבל אם זה נמצא בחוק ההסדרים 2007, זה כבר ייהפך לעובדה.

רן כהן: אוקי, גלעד, אני מבקש את העזרה שלך, תכין לי פניה לעניין הזה בדיוק, גם לשר האוצר וגם לשר המשפטים.

רן כהן: כדי לשנות את זה.

רן כהן: שלא יהיה העוול הזה, הטעות האיומה הזאת.

דבי גילד-חיו: צריך לקחת בחשבון בעניין של הסיעודיים הערה: על אף שיש את הצד של ההגנה על העובדים הסיעודיים שלא רוצים לגרש אותם מיד ברגע שאין להם מעסיק, צריך לקחת בחשבון את המקרה המיוחד של אנשים סיעודיים.

דבי גילד-חיו: כשמדובר בטיפול אישי בבני אדם צריכה להיות התאמה.

דבי גילד-חיו: לא יכולים להגיד: טוב, אנחנו חייבים להעסיק את הבן אדם הזה, ושלא תהיה התאמה בינו לבין העובד.

דבי גילד-חיו: כי זה חשש מאד גדול של הנזקקים, אני יודעת.

רן כהן: למיטב ידיעתי, העניין של ההתאמה הוא תנאי מוחלט.

רן כהן: זה מה שאני יודע.

דבי גילד-חיו: זה צריך להיות ברור, ולא להגיד: אני מחויב למצוא לו בן אדם, ושהוא לא יתאים.

רן כהן: בישיבה הקודמת היתה פה פנינה פירסטון, והדגישה את זה שהיא קיבלה 12 עובדים שאף אחד מהם לא התאים, עד שהיא מצאה מישהו שיתאים.

דבי גילד-חיו: נכון.

דבי גילד-חיו: זה נורא חשוב.

רן כהן: זה הכרחי.

רן כהן: נדמה לי שגם אפרים וגם משטרת ההגירה מודעים לעניין הזה.

אפרים כהן: אני יותר מודאג עכשיו ממה שגלעד אמר.

אפרים כהן: איך יכול להיות שלא שמנו לב לנקודה הזו שעובד זר אשר שוהה עד שלוש שנים ומעסיקו נפטר, אי אפשר להמשיך להעסיק אותו הלאה?

אפרים כהן: כי בזמנו - - -

רן כהן: זה באמת משגה גדול.

אפרים כהן: עד שהגענו להסדר עם שר הפנים בזמנו, ולא היה קל – אני מתכוון לשר הפנים לפני פינס - -

רן כהן: זה היה פורז.

אפרים כהן: נכון.

אפרים כהן: הגענו להסכם שאפשר להאריך העסקה של עובד זר גם לשמונה או תשע שנים אם הוא אצל אותו מעסיק.

אפרים כהן: וקבענו לעצמנו, בתוך המערכת, שאם עובד זר שוהה ארבע שנים וחודשיים ושלושה, הוא צריך לצאת מהארץ.

אפרים כהן: אם אתה אומר לי שנתיים אז בכלל צריך להוציא מסה של עובדים זרים.

רן כהן: נכון.

רן כהן: זו גם תהיה סירקולציה מיותרת ורעה.

אפרים כהן: אני אבדוק את זה.

דבי גילד-חיו: עוד שני דברים שרציתי להגיד: קודם כל, לגבי שתי התופעות שהמפקד דיבר עליהן – גם זהויות שאולות של משפחות וגם ההסתננויות – אחד הדברים שעלו פה מהדברים זה שלפעמים מגיעים אנשים ממדינות שאחר כך אי אפשר להרחיק אליהן.

דבי גילד-חיו: ואז, להחזיק אנשים במשמורת במצב כזה, זה פתרון לא סביר.

דבי גילד-חיו: אנחנו יודעים כולנו שמדובר - - -

אפרים כהן: נקיים דיון בנפרד.

דבי גילד-חיו: נכון.

דבי גילד-חיו: צריך לטפל בתופעה הספציפית הזאת באופן מיוחד.

רן כהן: אני מאד מבקש שבסיור שאנחנו נעשה במתקני המשמורת שאת תבואי, כי זו אחת הנקודות שאני הכי מתכוון לבדוק אותה.

רן כהן: עדים מפקדי משטרת ההגירה הקודמים, שהייתי מסתובב במתקני המשמורת והייתי בודק מי הכי ותיק וכמה זמן הוא יושב.

רן כהן: לפעמים מצאנו אנשים שישבו מעל שנה, נכון, סיגל?

סיגל רוזן: כן.

דבי גילד-חיו: אין פתרון.

דבי גילד-חיו: תיאורטית הם יושבים שם לנצח, בהיעדר פתרון.

סיגל רוזן: היה גם שש שנים.

רן כהן: היה שש שנים, נכון.

רן כהן: ואנחנו פתרנו אחד אחד את הבעיה שלו בשיתוף פעולה מאד חיובי של משטרת ההגירה, אבל את זה נעשה בסיור.

דבי גילד-חיו: צריכה להיות החלטה של משרד הפנים או משהו, לגבי האנשים הספציפיים האלה.

דבי גילד-חיו: טיפול בדבר הזה.

יעל קסלר: אלה אנשים ללא מעמד.

דבי גילד-חיו: הם אמורים להישאר, תיאורטית, לנצח במשמורת.

רן כהן: מאה אחוז.

רן כהן: נטפל בזה.

רן כהן: תראי, כל פליטי דרפור הם אנשים ללא מעמד.

רן כהן: האתיופים האלה גם ללא מעמד.

רן כהן: נעשה ישיבה מיוחדת לגבי האנשים הללו שאין להם מעמד.

רן כהן: בסדר גמור.

רן כהן: עוד תוספות?

רן כהן: משרד הפנים?

רן כהן: משרד המשפטים?

רן כהן: חברת הכנסת מרום שלו, את רוצה להוסיף משהו?

שרה מרום שלו: אני חושבת שהדיון הוא מאד חשוב, מה שהכי חשוב לנו זו דווקא הפיסקה האחרונה שגלעד אמר.

שרה מרום שלו: אנחנו חייבים לעמוד על זה בזמן הקצר ביותר, כי זה יכול לעשות לנו בעיות גדולות, ובמיוחד בחלק הסיעודי.

רן כהן: אנחנו נפנה בעניין הזה לשר הפנים.

שרה מרום שלו: לשר הפנים, כן, וצריך לעשות את זה בהקדם האפשרי.

רן כהן: מאה אחוז.

רן כהן: אני רוצה לסכם את הישיבה.

רן כהן: קודם כל, תודה גדולה למפקד משטרת ההגירה ולכל המשתתפים האחרים.

רן כהן: אני, באמת, אולי לשם שינוי, מאד מאד רוצה לברך על הפעילות שאתם עושים.

רן כהן: אני חושב שהמשטרה משלבת היום שילוב פשוט מקסים של שמירה על החוק ושל נורמות אנושיות מיטביות, בסוגיה הכל כך רגישה הזאת שבה אתם עוסקים.

רן כהן: עוד יותר אני רוצה לברך בחום על המגמה שאתם מסמנים לקראת 2007, ואני מחזק את העמדה שהצגת, תת ניצב אהרון: המחוללים של התופעה הזאת הם לא העובדים הזרים.

רן כהן: המחוללים של כל ההשחתה של המערכת הזאת הם ישראלים, לצערנו, מאד מאד מכוערים, שעושים קופה של כסף על חשבון האנשים הללו, על חשבון הישראלים שהם סוחטים אותם, הגמלאים, הסיעודיים.

רן כהן: זה הדבר - -

יעל קסלר: הם קורבנות.

שרה מרום שלו: נכון.

ואני חושב שהמגמה לעבור לטפל באלה בהרבה יותר חוזק יד, בהרבה יותר סגירת האופציות לעשות את המעשים הפליליים שלהם, היא מגמה מאד מאד חשובה, ואנחנו, כמחוקקים, נעזור לכם כמה שרק נוכל, אם בהגעה להסכמים בין מדינתיים כדי למנוע את התופעה הזאת, ואם בעיצוב החוק, כך שיהיו לכם כלים יותר חזקים למלא את המשימות שלכם.

אני מאד מאד מודה לך באופן אישי - -

עזרא אהרון: תודה רבה.

רן כהן: ובשם הכנסת על העבודה הזאת שלכם.

רן כהן: חזקו ואימצו.

רן כהן: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.