ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 81, 2006-11-20 09:30

מיכאל מלכיאור: אני פותח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.

מיכאל מלכיאור: אני מציע שקודם כל נקבל סקירה קצרה מהוועד האולימפי שיאמר לנו היכן עומדות ההכנות לאולימפיאדה בבייג'ין.

צבי ורשביאק: עד אטלנטה, ב-1996, השתתפנו באולימפיאדה כאשר ההכנות היו כל אחד בהתאם ליכולתו.

צבי ורשביאק: זה לא היה מסודר, לא הייתה הקצבה, לא בגלל אי-רצון אלא לא היה תקציב, לא עסקו בהכנות, ומי הצליח, הצליח.

צבי ורשביאק: יעל ארד ואורן סמדג'ה הצליחו בברצלונה, גל הצליח באטלנטה.

מיכאל מלכיאור: לפני ברצלונה לא קיבלנו אף לא מדליה אחת.

צבי ורשביאק: נכון.

צבי ורשביאק: הדוגמה הקלאסית לפני אטלנטה, כאשר נבחרת השחייה נסעה להתאמן בשיקגו על-מנת להתאקלם בארצות-הברית לפני אטלנטה, הם הגיעו למחנה אימונים, הייתה שם בריכה אבל בריכה קטנה.

צבי ורשביאק: זה לא היה מתוך רצון רע, אלא הם פנו, מישהו אמר שיש לו מקום לקיים מחנה אימונים, לא היה את הכסף שמישהו ייסע לראות ולבדוק, המשלחת הגיעה לשם וראתה בריכה של 12 וחצי מטרים כאשר מתחרים בחמישים מטרים.

צבי ורשביאק: הסיפורים האלה נגמרו.

צבי ורשביאק: אחרי שחזרנו מאטלנטה הוקמה ועדת דב לוין, שופט בית-המשפט העליון, והוועדה כתבה ספר גדול ובו חלק על ההכנות לאולימפיאדה.

צבי ורשביאק: הוועד האולימפי אימץ את התוכנית ובהתאם לכך הפכנו את זה לתוכנית.

צבי ורשביאק: תמחרנו אותה והגענו ל-15 מיליוני שקלים, סכום שאז נראה מאוד דמיוני.

צבי ורשביאק: פנינו לראש-הממשלה, אז ביבי נתניהו היה ראש-הממשלה, למרות שהוא לא מתלהב מספורט כל כך, הנושא האולימפי השפיע עליו והוועד האולימפי תוקצב בעשרה מיליוני שקלים להכנות האולימפיות.

צבי ורשביאק: את התוצאות ראינו בסידני והן ידועות לכולם.

צבי ורשביאק: 25 אחוזים מהספורטאים שלנו הגיעו לגמר, שזה חלום שלא היינו מעלים על דעתנו ארבע שנים קודם לכן.

צבי ורשביאק: חבר הכנסת פינס, מי שהיה יושב-ראש ועדת החינוך, סייע לנו רבות בנושא של עשרה מיליון.

צבי ורשביאק: למדינת ישראל קשה להחליט, אבל לפעמים, גם אם היא מחליטה, היא לא מקיימת.

יהודית גידלי: תזכיר גם את היושב-ראש הקודם, בחר הכנסת זיסמן שגם הוא סייע.

זבולון אורלב: גם היושב-ראש שקדם לזיסמן.

צבי ורשביאק: עמנואל זיסמן ורובי ריבלין.

צבי ורשביאק: הוועדה הזו סייעה לנו, ואנחנו מקווים שכך היא תמשיך.

צבי ורשביאק: רובי ריבלין לא היה יושב-ראש הוועדה אבל הוא היה חבר הוועדה והיה מזכיר למנכ"ל משרד ראש-הממשלה שיש התחייבות שעליהם לקיים אותה.

צבי ורשביאק: בוועדה הזו תמיד קיבלנו תמיכה והיה לה חלק גדול בזה שקיבלנו את הכסף.

צבי ורשביאק: אחרי ההצלחה בסידני החליט מינהל הספורט שגם הוא רוצה להיות שותף להצלחה והחליט שהכספים לא יגיעו לוועד האולימפי אלא יועברו ישירות לאיגודים.

צבי ורשביאק: זה יותר טוב מכלום, אבל זה הרבה פחות טוב.

צבי ורשביאק: השלב הבא היה שכבר מתקציב הספורט הרגיל, ייתנו להכנות האולימפיות וה-10 מיליון שקלים המיוחדים, נעלמו.

צבי ורשביאק: התוצאה שנפגע הספורט האחר, וגם העשרה מיליון הפכו לשישה מיליון שקלים, שלנו אין תמיד שליטה לאן מופנים הסכומים האלה.

מיכאל מלכיאור: קיבלתם 12 מיליון דולר.

צבי ורשביאק: זה לא מהממשלה וכדאי להזכיר לכולם שההתחייבות שלנו לתורם הייתה שזה לא יהיה במקום תקציב הממשלה ולא במקום הספונסרים שלנו.

צבי ורשביאק: הוא לא אומר שהוא נותן במקום הממשלה אלא הוא נותן בנוסף לממשלה.

צבי ורשביאק: אם הממשלה תפסיק לתת, גם הוא יפסיק לתת.

צבי ורשביאק: כלומר, הוא רוצה לשדרג אבל לא מוכן להחליף לא את הממשלה ולא את הספונסרים.

צבי ורשביאק: כל שנה אנחנו מדווחים לו כמה קיבלנו וכמה הוצאנו.

מיכאל מלכיאור: ההתחייבות שלו עומדת בעינה?

צבי ורשביאק: היינו צריכים לקבל באוקטובר, אבל עדיין לא קיבלנו.

צבי ורשביאק: בהתחלה דובר על מאי ואחר-כך דובר על אוקטובר.

צבי ורשביאק: הקשר היה אתו, אבל הוא נפטר ואנחנו בקשר עם קרן שהוא הקים, ועם הקרן זה קצת יותר קשה.

זבולון אורלב: מי עומד בראש הקרן?

צבי ורשביאק: לדעתי אמריקאים.

זבולון אורלב: המשפחה?

צבי ורשביאק: המשפחה.

צבי ורשביאק: הוא ביקש מאתנו שתי התחייבות כאשר על אחת אמרנו שלא נוכל לעמוד בה ואילו על השנייה התחייבנו.

צבי ורשביאק: הוא ביקש שנביא לפחות שתי מדליות, ואמרנו שאנחנו לא יכולים לעמוד בזה, אבל נשתדל.

צבי ורשביאק: ההתחייבות השנייה הייתה שזה חייב להיות מעבר למה שגייסנו מהממשלה ומהספונסרים.

צבי ורשביאק: במאי הייתה כאן רואת חשבון של הקרן שבאה לבדוק את זה.

צבי ורשביאק: היא אמרה שרק אחרי הבדיקה, הם ייתנו את הכסף.

צבי ורשביאק: קיבלנו אישור שזה בסדר, שהם ייתנו את הכסף, אבל בינתיים זה עומד.

צבי ורשביאק: אני יותר רגוע לגבי הכסף מהקרן מאשר לגבי הקרן ממדינת ישראל, ואני אומר את הדברים באחריות מלאה, כי מדינת ישראל, אנחנו היום בנובמבר, עדיין לא יודעים מה התקציב שלה למתקנים האולימפיים שבעצם כבר התאמנו בהם בשנת2 2006.

מיכאל מלכיאור: מה זאת אומרת מתקנים אולימפיים?

צבי ורשביאק: הספורטאים האולימפיים לא משלמים עבור שימוש במתקנים אולימפיים, אבל מישהו צריך לשלם את זה ובדרך כלל זה צריך לבוא מתקציב מדינת ישראל למחנות אולימפיים.

צבי ורשביאק: מכון וינגייט עוד לא יודע כמה הוא יקבל אבל הוא כבר שנה נותן לנו להתאמן במתקנים שלו.

צבי ורשביאק: אדוני היושב-ראש, אני מצטער, הטעיתי אתכם.

צבי ורשביאק: אומר לי עכשיו מנהל מכון וינגייט שהבוקר הופיע באינטרנט מה התקציב שהם יקבלו.

זבולון אורלב: זה הופיע בבנק?

צבי ורשביאק: לא.

מיכאל מלכיאור: כך קורה כל פעם שמתקיימת כאן ישיבה.

זבולון אורלב: ההכנות האולימפיות שבמסגרת הכספית הזאת אתה משלם את ההוצאות עבורן, זה סעיף תקציבי מיוחד?

צבי ורשביאק: יש הכנות אולימפיות.

זבולון אורלב: כמה רשום בתקציב 2006?

זבולון אורלב: צבי ורשביאק: אני עוד לא יודע.

יהודית גידלי: ובסעיף 2005?

צבי ורשביאק: כתוב שם 6.800 מיליון, אם אני לא טועה.

זבולון אורלב: זה לא יכול שב-2006 לא כתוב.

זבולון אורלב: אין דבר כזה.

צבי ורשביאק: אנחנו שואלים אבל לא מקבלים תשובה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו אישרנו כאן תקציב בחודש יוני-יולי.

מיכאל מלכיאור: יכול להיות שזה לא תקציב מיוחד אלא זה חלק ממינהל הספורט.

זבולון אורלב: יש תקנה תקציבית מיוחדת להכנות אולימפיות.

זבולון אורלב: הרי זה גם היה המאבק של שנות ה-2000, שתהיה תקנה תקציבית.

מיכאל מלכיאור: כתוב כאן שההקצבה שלכם לשנת 2006 היא 6,6 מיליון שקלים.

צבי ורשביאק: מיועד למה?

מיכאל מלכיאור: מיועד ישירות להכנות אולימפיות לספורטאים ולסיוע למאמנים.

צבי ורשביאק: ביקשנו, אבל לצערי לא קיבלנו.

צבי ורשביאק: מה כתוב על מתקנים?

מיכאל מלכיאור: מתקנים לא מוזכר כאן.

צבי ורשביאק: הנושא של מתקנים מהווה הוצאה בסדר גודל של מיליון ומשהו שקלים.

מיכאל מלכיאור: מה קיבלתם מהמועצה להסדר הימורים בספורט?

צבי ורשביאק: אנחנו לא מקבלים עבור הכנות אולימפיות אלא הקצבה לוועד אולימפי לפעילויות של הוועד האולימפי.

מיכאל מלכיאור: זה לא כך.

מיכאל מלכיאור: אף אחד מכם לא יודע את התקציב, אבל כאן הוא מוסבר מאוד יפה.

מיכאל מלכיאור: אתם קיבלתם 7.5 מיליון מהמועצה להסדר הימורים בספורט ועוד 2 מיליון תרומות וחסויות.

מיכאל מלכיאור: שמישהו יסביר מה קיבלתם השנה, מה הוצאתם השנה, מה אתם צריכים כדי להסתדר.

זבולון אורלב: זה מאוד מוזר.

זבולון אורלב: על כל עמוד כתוב עמוד 12 מתוך 12.

צבי ורשביאק: מה שרואים בטבלה הזאת, אלה הכספים שאנחנו מקבלים.

צבי ורשביאק: זה התקציב שלנו.

זבולון אורלב: ולא קיבלתם אותם?

צבי ורשביאק: את זה קיבלנו.

צבי ורשביאק: כאן אין את התקציב להכנות האולימפיות.

צבי ורשביאק: זה לא עובר דרכנו.

צבי ורשביאק: את זה נותנים ישירות לאיגודים וזה לא מופיע כאן.

זבולון אורלב: זה החטא הקדמון של מתן וילנאי?

צבי ורשביאק: כן, ה-6.6 מיליון זאת החכמה של וילנאי.

צבי ורשביאק: הוא לא מופיע כאן כי וילנאי אמר בזמנו שאת זה ייתנו לאיגודים.

צבי ורשביאק: קודם זה הופיע בתקציב שלנו.

צבי ורשביאק: עד שנת 2000 זה הופיע בתקציב שלנו, סכום של כעשרה מיליון שקלים, אבל מאז זה נעלם מאתנו והועבר לאיגודים.

זבולון אורלב: כשוילנאי היה שר המדע, התרבות והספורט בממשלת ברק, הוא הפקיע את הניהול של ההכנות האולימפיות מהוועד האולימפי.

זבולון אורלב: הייתה לו דעה מאוד שלילית על הוועד האולימפי, לדעתי לא בצדק ודעה לא מבוססת, ולכן הוא החליט שהכספים הממשלתיים לא ילכו לוועד האולימפי, כדי שתהיה ראייה לאומית אחת רחבה, אלא זה ילך לאיגודים.

זבולון אורלב: הוא יחליט את החלוקה לאיזה איגודים התקציב ילך.

זבולון אורלב: ברגע שאתה מחליט לאיזה איגודים, בעצם כבר קבעת סדרי עדיפויות איפה משקיעים את עיקר המאמצים, ואז הוועד האולימפי הוא המשקיף ואין מי שבעצם עושה ניהול לאומי אחד וגם אחראי לאומי אחד.

זבולון אורלב: אני סבור, אגב, שהכול צריך לעבור דרך הוועד האולימפי.

זבולון אורלב: אם יש ויכוחים עם הוועד האולימפי – ולי אין טענות כלפיו - נשנה את הוועד האולימפי.

זבולון אורלב: אם יש טענות, צריך לתקן את המכונה אבל לא לעקוף אותה.

זבולון אורלב: אגב, בגלל זה הוא גם טרפד לי את הצעת החוק.

זבולון אורלב: הוא לא נתן לי להעביר את הצעת החוק של ההכנות האולימפיות.

זבולון אורלב: לא יכול להיות שכל פעם הם עומדים כעניים בפתח.

זבולון אורלב: זה אינטרס לאומי, יש כאן ייצוג, ברור שהישגים אולימפיים ימשכו את כל הספורט שלנו למעלה, וטוב שהנוער שלנו יעסוק בספורט ולא יעסוק בסמים, עבריינות, הימורים והתמכרויות אחרות.

אלכס מילר: צריך לפתח את הדברים שיכולים להיטיב עם הנוער ולהוציא אותו מהמצוקה.

צבי ורשביאק: זאת תוכנית רב-שנתית.

צבי ורשביאק: לידיעת הוועדה, אנחנו עובדים כבר על שנת 2012.

זבולון אורלב: בשנת 2006 קיבלתם כסף?

צבי ורשביאק: לא.

זבולון אורלב: לא קיבלתם את התקציב של 2006?

צבי ורשביאק: אנחנו לא.

אפרים זינגר: מעבר למספרים, המצב הרבה יותר מסובך.

אפרים זינגר: הסיפור הרבה יותר מורכב.

יהודה מעיין: אנחנו נכנסים כאן לנישה שהיא לא הנישה שאנחנו רוצים לדבר עליה.

יהודה מעיין: הנישה שאנחנו רוצים לדבר היא לא אם קיבלו שישה מיליון ואם זה עבר או לא עבר דרך הוועד האולימפי.

יהודה מעיין: הרי זה בעצם אותו כסף שמיועד לספורט.

יהודה מעיין: מה שצביקה אמר הוא שיש חמישים מיליון, ואנחנו צריכים עשרה מיליון שזה תקציב אקסטרה.

יהודה מעיין: זה מה שהיה בתקופה של נתניהו.

יהודה מעיין: היה סכום אקסטרה על הכסף של משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: תנו לנו תמונה כוללת.

מיכאל מלכיאור: תאמרו לנו כמה מקבלים מכל הגורמים ביחד ומה הם הצרכים ומה ההבדל אם מדובר בחמישים או בשישים מיליון שקלים.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לקבל את זה באופן מדויק ומסודר.

אפרים זינגר: ברשותך, אני אקדים בכמה משפטים.

אפרים זינגר: אני יודע אתה מאוד קרוב לנושא של איכות הסביבה, ודרך אגב, התנועה האולימפית, כשמה כן היא, היא תנועה שמנסה להעביר ערכים באמצעות הספורט.

אפרים זינגר: אחד הנושאים המרכזיים בפעילות של התנועה האולימפית, כולל שלנו בארץ, זה הנושא של טיפול בסביבה באמצעות הספורט.

אפרים זינגר: זאת פילוסופיה שלמה, שבהזדמנות, אם יהיה לך זמן, נוכל לספר לך עליה.

מיכאל מלכיאור: זה שהספורט הוא דבר מצוין, כל החברים פה מאוחדים ולא צריך להסביר כמה זה עושה טוב ביחסים בין העמים ובתוך העמים, ולבריאות הציבור.

מיכאל מלכיאור: אני שמח גם שאתם גם עוסקים בנושא של איכות הסביבה.

מיכאל מלכיאור: זה דבר שמוסכם וזו הנחת יסוד.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים שישראל תצליח הרבה יותר מאשר הצליחה בעבר, גם אם קיבלנו מדליית זהב אחת, אבל בינתיים זה דל לעומת ההישגים אליהם היינו צריכים להגיע ובהשוואה למדינות שהן בסדר גודל שלנו.

צבי ורשביאק: התקציב במדינת ישראל הוא עשרה מיליון דולר.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה שתאמרו לי מה הצרכים, למה אתם רוצים את הכסף ומה הייתם מצפים שאנחנו נעשה כדי לעזור לכם.

אפרים זינגר: התחלתי באיכות הסביבה כדי לרדת לסביבה.

אפרים זינגר: למעשה תולדות הספורט מחולקות לשתיים: עד אמצע שנות ה-80, בעיקר השתתפות, ומאמצע שנות ה-80, הולכים לנצח.

אפרים זינגר: כדי לנצח, כמו בכל תחום, צריך לעבוד על-פי שני פרמטרים: 1.

אפרים זינגר: איגום וריכוז משאבים, לא ביזור ולא פיזור.

אפרים זינגר: 2.

אפרים זינגר: על-פי תוכניות ארוכות טווח.

אפרים זינגר: אם אין לך את שני הפרמטרים האלה, לפחות לפי תפיסת העולם שלנו, לא תגיע לשום דבר, וזה לא רק בספורט.

אפרים זינגר: הגוף המקצועי שאמון על הנושא הזה של ההכנות האולימפיות מול התנועה האולימפית הוא הוועד האולימפי.

אפרים זינגר: אלא שלוש הנחות יסוד שאני חושב שאין ויכוח עליהם.

אפרים זינגר: היום מבחינת תקציב הספורט אנחנו עומדים במצב שאנחנו תלויים בשלושה מקורות תקציביים שרב הנסתר על הגלוי.

אפרים זינגר: 1.

אפרים זינגר: המועצה להסדר הימורים בספורט, שתלויה ברצונם הטוב של המהמרים.

אפרים זינגר: שלוש השנים האחרונות היו קשות מאוד כאשר ההכנסות של מועצת ההימורים היו הרבה פחות מתחת לצפי.

אפרים זינגר: אם כן, זה תלוי ברצונם הטוב של המהמרים.

אפרים זינגר: 2.

אפרים זינגר: המקור השני שבו אנחנו תלויים, ובשנים האחרונות אנחנו משקיעים הרבה אנרגיה כדי להעלות את האחוז שלו, זה מה שנקרא מקורות עצמיים, שזה חסויות מסחריות, תרומות כאלה ואחרות, אבל זה מקור תקציבי שהוא לא קבוע.

אפרים זינגר: 3.

אפרים זינגר: המקור השלישי שהוא מקור לא קבוע, תקציבי ממשלה.

אפרים זינגר: זה הגרף היורד.

אפרים זינגר: אנחנו רואים את מגמת הירידה וזה הדבר היחידי שקבוע בתקציב הממשלתי.

אפרים זינגר: למעשה יש לנו בעיה, וכדי שיהיה יותר ברור אני אערוך השוואה לנושא של תרבות.

אפרים זינגר: לספורטאים יש תוכניות ארוכות טווח ומי שאמון על זה זו היחידה לספורט הישגי שלנו וגידי יתאר לתאר מכן איך מתבצעת העבודה.

אפרים זינגר: ספורטאי, מאמנו, מערכת מקצועית יודעת ארבע שנים מראש לפחות מה היעדים כי הוועד האולימפי קובע מה היעדים אליהם אנחנו רוצים להגיע, ואת זה מתרגמים לקריטריונים, לתוכנית עבודה פרטנית עד לרמה של שבוע ויום.

אפרים זינגר: התוכנית הזאת מותנית בגוי כי כתוב שיש תחרות מבחן במקום מסוים ובתאריך מסוים, אליפות כזאת במקום מסוים ובתאריך מסוים, האליפות הזאת תתקיים.

אפרים זינגר: אותם לא מעניין אם אנחנו נאמר שעוד לא התפרסמה התקנה באינטרנט ולכן נבוא בשבוע הבא.

אפרים זינגר: לכן אנחנו עובדים בלוח זמנים מאוד מאוד נוקשה שהחשיבות שלה היא העמדת האמצעים כדי שיגיעו.

אפרים זינגר: אם יש הצגה ב"הבימה" ולא הגיעו כספים, אז היום ההצגה הזאת לא תעלה, אבל בשבוע הבא היא כן תעלה ויפצו את המנויים.

אפרים זינגר: במערכת שלנו אין דבר כזה.

אפרים זינגר: התזה שאנחנו מדברים עליה כבר שבע-שמונה שנים, כמעט עשור, היא שנלך על איגום וריכוז משאבים על-ידי הגורם המקצועי שהוא הוועד האולימפי כי הוא הגורם שמוכר בעולם, גם אין לו את האינטרס הסקטוריאלי אלא הוא רואה את הדברים בראייה הכוללת.

אפרים זינגר: לכן אנחנו צריכים רשת ביטחון שאומרת שלא משנה אם המהמרים לא יהמרו ואם התורם שרצה לרשום את ההמחאה הלך לעולמו או אם קרה משהו אחר כי יש רשת ביטחון מסוימת.

אפרים זינגר: אז בא הרעיון של הקצבה מיוחדת של עשרה מיליון שקלים שהועברה לוועד האולימפי.

מיכאל מלכיאור: כאשר נכנס גורם כמו תורם שנותן כל שנה להכנה - ויש אנשים שחושבים שהכנה עושים כמה חודשים לפני האולי

מיכאל מלכיאור: מפיאדה אלא שזה לא כך אלא מדובר בהכנה בת ארבע שנים או יותר – זה משנה את המצב בנושא הזה.

אפרים זינגר: אני יכול לתת תשובה שמבוססת על בסיס העבר.

אפרים זינגר: היו לנו עשרה מיליון שקלים במשך שלוש שנים, בשנת 1998, 1999 ו-2000.

אפרים זינגר: בשלוש שנים אלה היו הכנות אופטימאליות תוך הרחבת בסיס הפירמידה.

אפרים זינגר: כלומר, כשנכנס כסף אתה אומר שמרחיבים את בסיס הפירמידה.

אפרים זינגר: זה מה שהציל אותנו באתונה 2004 כי בין 2000 ל-2004 חזרנו לדשדש בכלום.

אפרים זינגר: התשתית שנבנתה בשלוש השנים האלה עם הכספים, הכספים למעשה נתנו לנו את הבסיס לאתונה.

מיכאל מלכיאור: במקום שלושה מיליון של הממשלה, קיבלת שלושה מיליון דולר.

מיכאל מלכיאור: כלומר, 13 מיליון.

צבי ורשביאק: עדיין לא קיבלנו.

מיכאל מלכיאור: קיבלת בשנה שעברה וגם השנה.

צבי ורשביאק: נכון.

מיכאל מלכיאור: אני לא אומר את זה כדי לפטור את הממשלה, אבל הוא כן קיבל.

מיכאל מלכיאור: בכל-זאת מדובר כאן על 13 מיליון ולא על שלושה מיליון.

צבי ורשביאק: ההסכם שזה יהיה בנוסף והקרן בודקת את זה.

זבולון אורלב: הם ראו שיש מצ'ינג של הוועד האולימפי, אבל אם בעוד שנה לא יהיה מצ'ינג של הוועד האולימפי, הם לא ייתנו את זה.

מיכאל מלכיאור: אבל יש מצ'ינג.

מיכאל מלכיאור: גם הכסף שמתקבל מהמועצה להסדר ההימורים בספורט מהווה תרומה של הציבור.

מיכאל מלכיאור: גם אם תקבל 10 מיליון, זה 3 מיליון שקלים לשנה.

צבי ורשביאק: לא.

צבי ורשביאק: זה 10 מיליון לשנה.

צבי ורשביאק: אנחנו קיבלנו שלושים מיליון שקלים.

צבי ורשביאק: 10 מיליון לשנה.

צבי ורשביאק: התרומה שניתנה, אנחנו לא רוצים להפסיד אותה ולכן אנחנו לוחצים על כל הגורמים להשלים את הסכומים.

צבי ורשביאק: כל הכסף הזה, התוספת הזו של 12 מיליון שקלים לשנה, היא לשדרוג.

צבי ורשביאק: כל הספורטאים בסגל יהלום, וזה דבר חדש, על-מנת שיהיה להם קיום מכובד.

צבי ורשביאק: 14 ספורטאים הכי טובים שלנו קיבלו 5,000 שקלים בחודש.

מיכאל מלכיאור: כמה מקבלים בסגל שיהלום?

צבי ורשביאק: מגיעים גם ל-17 אלף שקלים לחודש.

צבי ורשביאק: זה על-מנת לוודא שיהיה לספורטאי קיום נאות והוא יוכל לעסוק בספורט.

מיכאל מלכיאור: כמה ספורטאים מקבלים 17 אלף לחודש?

צבי ורשביאק: אני חושב שלושה.

מיכאל מלכיאור: הספורטאים הבכירים ביותר לא מקבלים חסויות?

צבי ורשביאק: חלק כן, חלק לא.

צבי ורשביאק: יש אחד, זאבי, שהוא כן מקבל.

יהודה מעיין: החסויות בספורט האישי הן בעיה גדולה בישראל.

יהודה מעיין: התמורה היחידה שאתה יכול לקבל מהספונסרים היא דרך הטלוויזיה.

יהודה מעיין: הרייטינג של ערוצי הספורט לא מאפשר לאף אחד לקבל עליו חסות.

צבי ורשביאק: כל החסויות שאנחנו מכירים וכל הפרסומות, רוצים תמורה.

מיכאל מלכיאור: איך המצב של הספורטאים הבכירים שלנו מבחינה כלכלית?

מיכאל מלכיאור: האם הם נמצאים במצב כזה שיש להם חסויות?

יהודה מעיין: בלי הוועד האולימפי הספורטאים האלה לא יכולים להיות מקצוענים.

מיכאל מלכיאור: אבל אלה רק שלושה.

יהודה מעיין: לא.

יהודה מעיין: יש עוד לפחות שלושים שמקבלים דירוגים אחרים.

מיכאל מלכיאור: אבל זה סכום נמוך מאוד שעומד על 4,000 שקלים לחודש.

יהודה מעיין: לא.

יהודה מעיין: יש לך 10,000, 12,000 שקלים.

צבי ורשביאק: מי שנמנה על סגל יהלום, מקבל לא פחות מאשר 10,000 שקלים.

אפרים זינגר: בשנתיים-שלוש האחרונות הספורטאים נמצאים במצב האופטימאלי, גם יחסית למצבם בעבר וגם יחסית לעמיתיהם באירופה, למעט הנושא של חסויות מסחריות.

אפרים זינגר: ספורטאי ישראלי, מבחינת הוועד האולימפי, מקבל הרבה יותר כמעט מכל ספורטאי אחר באירופה והוא מקבל: 1.

אפרים זינגר: מעטפת מקצועית.

אפרים זינגר: היום אנחנו מעמידים לרשות הספורטאים האולימפיים את המעטפת המקצועית מהמתקדמות ביותר באירופה והעמיתים מאירופה מנסים לבנות את התוכנית שלנו.

אפרים זינגר: 2.

אפרים זינגר: מעטפת רפואית בנינו מרפאה אולימפית אקסלוסיבית במכון וינגייט, שזו מרפאת הבית, והתקשרנו בהסכם עם בית החולים מאיר בכפר-סבא שהפך להיות בית החולים האולימפי.

אפרים זינגר: הספורטאים האולימפיים מקבלים היום את השירות הבריאותי שאין אף אח"מ במדינת ישראל שמקבל שירות כזה, שזה המעגל השני.

אפרים זינגר: 3.

אפרים זינגר: רשת ביטחון כלכלי לספורטאים והיא על-פי ההישגים שלהם.

אפרים זינגר: רשת הביטחון הזו מורכבת משני פרמטרים: (א) מלגות חודשיות, ושוב, הגבוהים שבהם מגיעים ל-17-18 אלף שקלים בחודש, האחרים מקבלים 12,000 שקלים, 10,000 שקלים וכדומה.

אפרים זינגר: (ב) יש טבלת בונוסים על הישגים מיוחדים.

אפרים זינגר: בחודש הבא, ב-14 בדצמבר – ואתם תקבלו הזמנות לאירוע שיתקיים בירושלים – אנחנו מקיימים ערב סיכום עונה, תחת הכותרת ערב הספורט ההישגי, ואז נחלק בונוסים לספורטאים ומאמנים.

אפרים זינגר: כלומר, ספורטאי שהוא ספורטאי בולט יכול לקבל בערב כזה עוד חמישים עד מאה אלף שקלים נוספים.

מיכאל מלכיאור: אתה שבע רצון מהתוצאות לפי אולימפיאדת בייג'ין?

אפרים זינגר: לא.

זבולון אורלב: למה?

זבולון אורלב: הרי לכאורה אתה אומר שהמעטפת היא הכי טובה.

אלכס מילר: האם הציבור מודע לזה?

אלכס מילר: יש לך כאן 10-15 ספורטאים שאתה מטפח אותם.

יהודה מעיין: זה כמו שאתה הולך על מדרגות נעות.

יהודה מעיין: אנחנו הולכים אבל גם אחרים הולכים.

אפרים זינגר: התשובה היא שאנחנו לא מרוצים מאחר שאנחנו אמונים על העיסוק בשפיץ, אבל אם אתה מסתכל מתחת, אין אף אחד בבית כי אין תשתית של ספורט.

מיכאל מלכיאור: השפיץ קיים?

אפרים זינגר: כן, הוא קיים ואנחנו מטפלים באלה שנמצאים שם.

אפרים זינגר: גילי לוסטיג הוא מנהל היחידה לספורט הישגי שלנו והוא יכול להתייחס לנושא.

אפרים זינגר: אנחנו מטפלים באלה שנמצאים בשפיץ כמו שמטפלים באתרוגים.

גילי לוסטיג: צריך לזכור שהיום להשיג מדליה זה יותר ויותר קשה.

גילי לוסטיג: אם בסידני שמונים מדינות הצליחו להשיג מדליה, לפחות אחת, לשמחתנו אנחנו היינו אחת מהמדינות האלה, באתונה כבר רק 75 מדינות הצליחו.

מיכאל מלכיאור: אתה יכול לקבל עשרים מדליות כסף ועשרים מדליות ארד, אבל אם קיבלת מדליה אחת מזהב, אתה כבר בדירוג יותר גבוה.

מיכאל מלכיאור: זה דבר שלא משקף את הדירוג האמיתי של היכן שאתה נמצא.

מיכאל מלכיאור: יש כאלה שגם סופרים ניקוד.

גילי לוסטיג: בעולם יש מספר מדליות.

גילי לוסטיג: כל הטבלאות הרשמיות של המשחקים דירגו אותנו במקום ה-52 שזה באחוזון ה-75 כאר משתתפות 202 מדינות.

גילי לוסטיג: לא רק שיותר קשה להשיג מדליה, אלא אתן לך נתון נוסף שאומר שמתוך מספר המדליות המחולקות, שבע המדינות המובילות בעולם לוקחות חמישים אחוזים מהמדליות.

גילי לוסטיג: זאת אומרת, 195 מדינות נאבקות על חמישים אחוזים מהמדליות.

גילי לוסטיג: אני מוסיף ואומר שבסין עומדים להיות משחקים אולימפיים מאוד קשים כי עבור הסינים זו משימה מאוד מאוד חשובה והיא מעבר לכל פרופורציות.

גילי לוסטיג: ברגע שהסינים לוקחים את זה בצורה כזאת, כך כל ידידיהם היפאנים והקוריאנים.

גילי לוסטיג: הסיפור נעשה יותר ויותר קשה, ולכן ההשקעה צריכה להיות הרבה יותר משמעותית.

גילי לוסטיג: אני חושב שאחד הדברים בהצעת החוק שחבר הכנסת זבולון אורלב ציין אותה קודם, הציע אותה ודחף אותה, היא מאוד משמעותית עבורנו.

גילי לוסטיג: הוודאות היא הדבר הכי משמעותי בספורט.

גילי לוסטיג: בספורט אין קיצורי דרך, ואם אתה לא יודע מה התקציב שלך ומה התוכניות שתעשה, אתה לא יכול להצליח.

גילי לוסטיג: אי אפשר לומר היום אין לנו תקציב ולכן נעשה מחנה אימון לאחר מכן, כי בצורה כזאת אין שום אפשרות להצליח.

מיכאל מלכיאור: יש אליפויות אירופה ואליפויות עולם, ועכשיו אנחנו נמצאים הרבה פחות משנתיים לפני האולימפיאדה ולכן אני שואל מה המצב שלכם היום.

גילי לוסטיג: המצב שלנו היום הוא פחות טוב ממה שהיה לפני ארבע שנים.

קריאה: הספורטאים מתבגרים.

גילי לוסטיג: נכון, זאת היא הנקודה המשמעותית ביותר, שהספורטאים מתבגרים.

גילי לוסטיג: זו אחת הבעיות הכי קשות שלנו.

גילי לוסטיג: אני אתן לך את הדוגמה הטובה ביותר, וזה מנתח את הבעיה שלנו שמראה שכל הזמן אנחנו מטפלים רק בשפיץ, ולכן אנחנו צריכים לשמור את הספורטאים שלנו בצמר גפן, כי אם אותו ספורטאי כמו אברבוך הולך, אין אתלטיקה קלה.

גילי לוסטיג: אם ההכנות האולימפיות יהיו כפי שהן צריכים להיות, לא יצטרכו לטפל רק באותו שפיץ אלא יטפלו גם בעתודה.

מיכאל מלכיאור: האם זה לא ההבדל בין האחריות של הוועד האולימפי לבין מה שבאחריות האגודות בעבודה היום יומית?

מיכאל מלכיאור: באמת הוועד האולימפי צריך לטפל בשפיץ, אבל האגודות צריכות לפתח את התשתית של כל ספורט וספורט.

גילי לוסטיג: המצוקה שקיימת באגודות היא מצוקה שאי אפשר לתאר אותה.

גילי לוסטיג: זו מצוקה קשה ביותר.

גילי לוסטיג: אם אנחנו משווים את 2006 ל-2002 במספר המדליות שלנו, אז במחזור ההוא היה למשל גל פרידמן שהוא ספורטאי מעוטר מאוד, אבל השנה, אחרי שהוא זכה במדליית הזהב, זה לא פשוט למחזר הצלחה במיוחד לאחר קבלת מדליית זהב ראשונה בהיסטוריה של המדינה שלנו.

גילי לוסטיג: ספורטאי אולימפי כזה שבמחזור קודם לקח מדליית זהב אולימפית, לקח מדליית זהב באליפות העולם בתאילנד, לקחת אין ספור מדליות באליפויות אירופה ואחרות, פתאום הספורטאי הזה לא מתפקד, כך שהוא מוריד לך את הגרף בצורה מאוד קיצונית.

גילי לוסטיג: הניתוח שעושים צריך להיות ניתוח יותר מעמיק.

מיכאל מלכיאור: בסיכומו של דבר אתה אומר שהמצב שלנו היום, בהשוואה למצב שהיה לפני אתונה, דומה לשנת 2002 הוא הרבה פחות טוב?

גילי לוסטיג: נכון.

אורי שפר: כנותן שירות לוועד האולימפי, אני חושב שיש לזה השלכות גדולות אם התקציב שלהם הוא קבוע, אם הוא במסגרת קבועה, או אם זה כן או לא.

אורי שפר: כמספק שירות אתה למעשה בבעיה כל השנה.

אורי שפר: לכן אנחנו מאוד תומכים בחוק ההכנות האולימפיות, וכל המקדים, כן ייטב.

אורי שפר: צריך פעם אחת ולתמיד להפסיק את הסינדרום הזה לפיו הולכים ומבקשים.

אורי שפר: שאלת לגבי התקציב של הוועד האולימפי.

אורי שפר: 10 מיליון, התרומה, ההקשר ביניהם ומה עושים.

אורי שפר: מדינת ישראל מאוד ענייה במשאבים בספורט ואין לה את התקציבים והמשאבים כמדינה מבין מדינות העולם, מדינה שרואה את עצמה כמדינה מתקדמת.

אורי שפר: אני חושב שעל הוועדה בראשותך לעשות מעשה בעניין הזה כדי שהדבר הזה יתוקן, כי בצד הדבר הזה בהחלט יש מקום להגדיל את ההכנות האולימפיות ואת התקציב לכך.

אורי שפר: הרבה פעמים גילי לוסטיג מבקש לשאול שאלה שקשורה בביצוע מחקר, בביצוע מעקב ובקרה כי היום ספורט, ברמות הגבוהות שלו, הוא מדע.

אורי שפר: זאת לא אינטואיציה ולא הרגלים אלא זה דבר מדויק מאוד עם בקרה מאוד שיטתית ומערכים מאוד ברורים.

אורי שפר: גילי לא תמיד יכול להרשות לעצמו לעשות את זה, כי כל ביצוע של פרויקט כזה הוא מאוד גדול.

אורי שפר: אנחנו חושבים שאפשר לשדרג את ההכנות היום ברמה המקצועית וגם להגדיל את התשתית.

אורי שפר: היום יש כמאה ספורטאים בסגל האולימפי המורחב.

מיכאל מלכיאור: המספר הזה כולל את שחקני הכדורגל?

אורי שפר: לא.

אורי שפר: אם היום היה סל גדול יותר, היו יכולים להיכנס לתוך הטיפוח אולי 130 ספורטאים אולימפיים ומהם היה יוצא אולי אחד שהיה מגיע למדליה אולימפית.

אורי שפר: אנחנו לא עושים את זה, כי זה סך הכסף שאתו אפשר לעבוד ולטפח בצורה מאוד איכותית ספורטאים.

אורי שפר: קיבלתי טלפון משוקי דקל שמתנצל על כך שהוא לא הגיע כי ההודעה על הישיבה הגיעה אליו מאוד מאוחר.

יהודית גידלי: זה יותר מלא מדויק.

אורי שפר: אני בסך הכול אמרתי דברים בשם אומרם.

קריאה: יכול להיות שלשכת השר הודיעה לו באיחור.

מיכאל מלכיאור: קיבלנו אישור על כך שהוא יבוא.

יהודה מעיין: אני חושב שהחוק הזה שאנחנו שואפים שיהיה, כדי להפריד אותו מהתרומות כי תרומות הן תרומות וחוק הוא חוק.

יהודה מעיין: אני חושב שהוא צריך לבוא בנוסף לתקציב הקבוע ולא מתוך התקציב הקבוע.

צבי ורשביאק: עכשיו מגישים תקציב למשרד החינוך לגבי 2007.

צבי ורשביאק: במרץ התגלה בחור צעיר שאפשר היה לטפח אותו, אבל הוא כבר לא יוכל ליהנות מהתקציב הזה כי התקציב מאשר דברים מסוימים.

צבי ורשביאק: נכנס עכשיו הכדורגל, אבל אנחנו לא יכולים לתקצב אותו.

צבי ורשביאק: הכדורגל לא היה בתוכנית כשדיברנו עליה בשנה שעברה.

מיכאל מלכיאור: אני לא חושב שזה דומה.

מיכאל מלכיאור: בכדורגל יש די הרבה כסף.

מיכאל מלכיאור: אתה לא צריך לתקצב את השחקן שמרוויח 300 אלף דולר לעונה.

צבי ורשביאק: את מחנות האימונים צריך, את התורמים צריך, את המאמן צריך.

צבי ורשביאק: אם תבדוק את כל זה, זה עולה כמה מיליוני שקלים.

מיכאל מלכיאור: שכנעתם אותנו שצריך לקבוע את התקציב ואין שום ספק שזה חשוב למדינת ישראל.

אפרים זינגר: מונחת כאן הצעת חוק של חבר הכנסת אלכס מילר.

אלכס מילר: אני גדלתי במדינה שאחד הדברים העיקריים שלה היה הספורט.

אלכס מילר: אני זוכר את עצמי בבית-הספר שההורים היו רבים על מקום אצל מאמן שהילד יתאמן אצלו.

אלכס מילר: לילדים היו שאיפות גדולות.

אלכס מילר: אנחנו יכולים גם להסתכל על הנושא הזה מנקודת המבט של העלייה.

אלכס מילר: היום עבור אותם עולים שלילדים יש איזשהו אופק או עתיד בספורט, והם רוצים להעלות את הילדים לארץ, אין להם כאן אפשרות לעשות זאת כי אותו ילד שמגיע נתקל בבעיה כי אין לו אפשרות להתאמן ולפתח אופק ספורטיבי.

אלכס מילר: גם זה אחד המרכיבים שצריך לקחת אותו בחשבון.

אלכס מילר: יש לנו את הצעת החוק שמדברת על 15 מיליון לוועד האולימפי.

אלכס מילר: מדובר בתוספת של חמישה מיליון, כך שהסכום הוא על עשרים מיליון לשנה.

מיכאל מלכיאור: למה לא להישאר בעשרה מיליון?

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להיות מציאותי.

מיכאל מלכיאור: היה כבר תקדים לתת עשרה מיליון, ועל כך בכל-זאת יש את התרומה הנוספת שבאה.

מיכאל מלכיאור: למה צריך הצעת חוק?

אלכס מילר: אני חושב שזה צריך להיות הבסיס ושאף אחד לא יחפש את הכסף.

אלכס מילר: אני מאמין שנוכל להגיע לאיזשהו הסדר, אבל העיקר להעלות את הנושא הזה לסדר היום הציבורי ולראות אותו מכל הכיוונים.

אלכס מילר: אני חושב שהיום אנחנו כוועדת החינוך והספורט צריכים לדרוג מהגורמים המדיניים שיקימו ועדה ציבורית שתבחן את כל הנושא של הספורט במדינת ישראל.

אלכס מילר: היום לראש העיר, אם יש לו מקום סגור, שאותם ספורטאים שמחפשים מקום להתאמן ואין להם, יוכלו לקבל את המקום מאותו ראש עיר שיש לו את הכוח לעשות זאת.

אלכס מילר: גם בנושא הקליטה, להעלות ארצה את אותו נוער שיש לו פוטנציאל להתפתח בספורט.

אלכס מילר: אני מדבר על ועדה רחבה שתבחן אחת ולתמיד איך עובד הנושא הזה והיא תקבע את סדר העדיפויות.

אלכס מילר: בסופו של דבר אנחנו יכולים למצוא את עצמנו בעוד עשר שנים שלא יהיו לנו פה ספורטאים ואז הייצוג שלנו יהיה זניח לגמרי.

אלכס מילר: בעלייה של שנות ה-90 באו מאמנים, בא נוער שהיום התפתח וחלק מהם מגיע להישגים.

מיכאל מלכיאור: דבר אחד הוא נושא של עלייה, וכאן צריך לראות ספציפית אם יש יהודים שמהווים פוטנציאל עלייה ופוטנציאל של הישגים בספורט ואותם צריך לאתר.

מיכאל מלכיאור: צריך לאתר אותם ולדאוג שיהיו להם כאן תנאים.

מיכאל מלכיאור: זאת לא ועדה שפעם אחת יושבת ודנה.

מיכאל מלכיאור: צריך לדאוג לתשתית של ספורט כאן.

מיכאל מלכיאור: לאחוז גבוה מבין בתי הספר אין אולמות ספורט.

מיכאל מלכיאור: היום לא חושבים לבנות אולמות ספורט, כי כאשר אין כיתות לימוד, לא בונים אולמות ספורט.

מיכאל מלכיאור: הסתובבנו בהרבה בתי ספר וראינו שאין שם תנאים ואני לא מדבר על מקלחות.

מיכאל מלכיאור: כל אולם עולה מיליון שקלים.

מיכאל מלכיאור: זה לא עניין שוועדה תקבע אלא סדרי עדיפות.

מיכאל מלכיאור: אני לא מאמין שוועדת בדיקה תפתור את כל הנושא הזה.

אלכס מילר: צריכה להיות תוכנית מסודרת.

אלכס מילר: היום אנחנו במדיניות לשרוד ולא במדיניות של הדורות הבאים.

מיכאל מלכיאור: אתה צודק.

מיכאל מלכיאור: הניתוח שלך נכון.

אורי שפר: יש דוח ובו התייחסות לרשויות המקומיות, לאיגום משאבים, למה שצריך להיות בעתיד.

אורי שפר: אני חושב שכאן צריך לערוך עדכון.

אלכס מילר: צריך להקים ועדה ולתת לה שיניים.

אלכס מילר: אם כוועדת החינוך נלחץ, יכול להיות שיהיה משהו.

זבולון אורלב: אני מתייחס כרגע לנושא ההכנות האולימפיות ולא לסוגיית מעמד הספורט בישראל, שזה דיון חשוב מאוד שצריך לקיים אותו.

זבולון אורלב: דווקא כאיש דתי שמשתדל לחיות אורח חיים של תורה ומצוות, חשוב לומר שספורט הוא תרבות, תרבות של סולידאריות, תרבות של צדק, תרבות של הישגים.

זבולון אורלב: יש כאן הרבה מאוד ערכים שעוטפים את הספורט ולכן אני רואה בזה חשיבות רבה מאוד.

זבולון אורלב: הנושא של ההכנות האולימפיות סובל מאותו סינדרום של כל מהלך שלטוני שהוא ארוך טווח.

זבולון אורלב: כך נראות הרכבות שלנו, כך נראית מערכת המים ועוד הרבה מאוד מערכות.

זבולון אורלב: קשה מאוד במדינת ישראל לקבל החלטות ארוכות טווח, מה עוד שהספורט הוא לא מקצוע יהודי, הוא לא נתפס כאיזה אידיאל של האימא היהודייה, למרות שאנחנו חיים במדינה שצריכה לעשות שינוי בתרבות היהודית ולומר שהספורט הוא דבר חשוב.

זבולון אורלב: אין לי ספק שבלי שתהיה יציבות לתקציב ההכנות האולימפיות, הסיכויים שלנו להגיע להישגים הם לא גבוהים.

זבולון אורלב: אין לי גם ספק שאם לא יינתן גיבוי מלא לוועד האולימפי - גם פה המחלוקות הפנימיות, כל אחד שמושך לכיוון אחר – הדבר הזה לא יועיל לנו.

זבולון אורלב: שוב, אני לא נכנס מי נבחר לוועד האולימפי וכולי, אני יוצא מתוך נקודת הנחה שהדמוקרטיה של מוסדות הספורט עושה עבודה טובה.

זבולון אורלב: אני יכול להעיד מעדות אישית סובייקטיבית לחלוטין – למרות שהם לא חברי מפד"ל - שאני פגשתי שם אנשים מצוינים.

זבולון אורלב: אני אומר מקצת שבחם בפניהם.

זבולון אורלב: אני צריך לעשות גילוי נאות ולומר שמשפחתי עטופה באנשי ספורט, כולל רעייתי שהיא בוגרת מכון וינגייט, כולל גיסי וגיסתי.

זבולון אורלב: גיסי היה מאמן הנבחרת הישראלית בכדור-יד, גידי גושן, וגיסתי הייתה אלופת הנוער בשחייה, דורית שפיגל, ואשתי הייתה בנבחרת ישראל בהתעמלות שנסעה להונגריה.

זבולון אורלב: אני באמת חושב שצריך לתת לדבר הזה יציבות.

זבולון אורלב: החקיקה – ומי כמוני אומר שהיא חשובה – תיקח זמן.

זבולון אורלב: אני לא יודע אם הממשלה מסכימה או לא מסכימה.

זבולון אורלב: היום להעביר חוק שיש לו עלות כספית מעל חמישה מיליון שקלים, הוא צריך הסכמת הממשלה, ואני לא הולך על פחות מחמישה מיליון שקלים אלא על עשרה מיליון שקלים.

זבולון אורלב: ועדה – כפי שהציע חברי חבר הכנסת מילר – היא חשובה, אבל עד שישבו ועד שירכיבו תעבור חצי שנה ועד שהיא תתחיל לעבוד, תעבור עוד חצי שנה.

זבולון אורלב: אנחנו צריכים לחלק את לוח הזמנים לטווח המיידי שבו לפי דעתי ועדת החינוך והתרבות צריכה להטיל את כל כובד משקלה כדי להחזיר את העשרה מיליון המיועדים, הייעודיים, לא כחלק מתקציב הספורט אלא כפי שהיה באותן שלוש שנים טובות.

זבולון אורלב: צריך להחזיר את זה לקדמותו.

זבולון אורלב: צריך ללחוץ את כל הלחץ האפשרי, לדרוש את כל הדרישה וממש להטיל את כל כובד משקלנו על העניין הזה.

זבולון אורלב: זה צריך להיות לטווח הקצר.

זבולון אורלב: לטווח היותר בינוני צריך להריץ את הצעת החוק והתחלנו בדברים עם שר הספורט הקודם, אבל עכשיו אני לא יודע עם מי לדבר כי אני מבין שיולי תמיר מכהנת באופן זמני.

זבולון אורלב: עם השר שייבחר נצטרך לדבר גם על החקיקה.

זבולון אורלב: יכול להיות שצריך לרענן את ועדת לוין – שלפי דעתי עשתה עבודה מצוינת ומקיפה.

זבולון אורלב: ועדת החינוך דנה בזמנו במסקנות ועדת לוין אבל הרבה לא יושם ויש הרבה מה ליישם.

זבולון אורלב: אני מתכוון לשתף פעולה עם יושב-ראש ועדת ביקורת המדינה בנושא ולהציק לממשלה דרך הוועדה ההיא כדי לעזור בלחץ.

מיכאל מלכיאור: נשמע את נציג האוצר.

רותם וולף: לפני כמה שנים הממשלה החליטה לסייע למינהל הספורט ורוב תקציב האולימפיאדה, אם לא כולו, אמור לבוא מתקציב מינהל הספורט.

צבי ורשביאק: כל תקציב מינהל הספורט הוא עשרה מיליון שקלים.

קריאה: דולר.

רותם וולף: בתקציב 2007 הוספנו 10 מיליון שקלים לתקציב מינהל הספורט.

זבולון אורלב: התקציב מיועד או שהוא בסל הכללי?

רותם וולף: יש לי נתונים שהעביר לי מינהל הספורט.

זבולון אורלב: מנקודת מבטו של אגף התקציבים, האם מינהל הספורט יכול לקחת את כל ה-40 מיליון שקלים תקציב שלו ולא להקצות אגורה אחת להכנות אולימפיות?

זבולון אורלב: או שראש אגף התקציבים יודע שיש חלוקה פנימית בתוך תקציב הספורט ואיקס מיליוני שקלים מיועדים להכנות האולימפיות?

זבולון אורלב: זאת שאלה פשוטה שדורשת תשובה האומרת או כן או לא.

רותם וולף: בכל מקרה אנחנו לא חושבים שכל תקציב מינהל הספורט ילך לזה.

זבולון אורלב: אני שואל האם אגף התקציבים ייעד סכום ברור וידוע מתוך תקציב הספורט לצורך ההכנות האולימפיות ומינהל הספורט לא יכול לעשות שום שימוש אחר בתקציב המיועד הזה לצרכים אחרים של הספורט.

רותם וולף: אנחנו השארנו למינהל הספורט את היכולת לנהל את התקציב שלו.

רותם וולף: אני לא אומרת שהתקציב מספיק ואני בטוחה שאתם לא חושבים שהוא מספיק, אבל לא הייתה ירידה בתקציב בשנת 2007 לעומת שנת 2006.

רותם וולף: אני יודעת שמשרד החינוך מתקצב את מכון וינגייט למשל.

אורי שפר: את המכללה להכשרת מורים.

רותם וולף: אפשר לבדוק ולראות שיש איגום משאבים.

אורי שפר: המכללה היא עצמאית ולא קשורה למכון וינגייט.

רותם וולף: אני אבדוק את זה שוב, אבל זה מה שנאמר לי.

רותם וולף: צריך לדבר כאן עם מינהל הספורט ויכול להיות שנבחן תוספת.

מיכאל מלכיאור: כמו שעשו לפני אולימפיאדת סידני, שיעשו גם לפני אולימפיאדת בייג'ין ויוסיפו בתקציב 2007 ו-2008 עוד עשרה מיליון שקלים עבור הכנה לאולימפיאדה.

רותם וולף: צריך לבדוק את התוספת מול מינהל הספורט, ובהמשך, אם יתעורר צורך בתוספת, נבחן גם אותה.

זבולון אורלב: כפי שהיה בפעמים הקודמות, בלי החלטת ראש-ממשלה זה לא יסתיים.

מיכאל מלכיאור: לא ציפינו שתאמרי לנו עכשיו שתוסיפו עוד עשרה מיליון.

אלכס מילר: שר הספורט לא יכול לומר למינהל הספורט איך לחלק את התקציב?

מיכאל מלכיאור: אם הוא מקבל תקציב ייעודי להכנת אולימפיאדה, הוא לא יכול להוציא אותו על משהו אחר.

רותם וולף: מדובר גם בסדרי עדיפויות של משרד המדע, התרבות והספורט.

רותם וולף: אם המשרד יאמר שסכום מסוים מהתקציב שלהם הם מקצים לאולימפיאדה, כמובן שאנחנו לא נתנגד לכך.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רושמים לפנינו את הדיווח של הוועד האולימפי, גם על הצד החיובי של התגבור בתמיכה לספורטאים המצטיינים שלנו, וגם על הצד השלילי שלפי הדיווח המצב שלנו מבחינת ההישגים הוא כזה שההישגים יותר נמוכים ממה שהיו לפני האולימפיאדה האחרונה.

מיכאל מלכיאור: זה דבר שבהחלט מדאיג את הוועדה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו גם מציינים, יחד עם הירידה בהישגים, שאין את היציבות התקציבית הדרושה כדי לנהל כמו שצריך את ההכנות לקראת האולימפיאדה.

מיכאל מלכיאור: לכן אנחנו דורשים מהממשלה לעשות מה שהיא עשתה לפני אולימפיאדת סידני ולהוסיף תקציב ייעודי דרך הוועד האולימפי לספורט ההישגי, להכנה לאולימפיאדת בייג'ין, לפחות סכום של עשרה מיליון שקלים.

זבולון אורלב: אני מקבל את הכיוון שלך, אבל אני מציע לחדד שני דברים.

זבולון אורלב: לומר שהוועדה קובעת שהיעדר היציבות והיעדר התקציב המיועד עלול לפגוע באופן מהותי בהכנות ובהישגים.

זבולון אורלב: את זה צריך לומר בצורה הברורה.

מיכאל מלכיאור: בסדר גמור.

מיכאל מלכיאור: מקובל.

זבולון אורלב: החידוד הוא לא לפנות לממשלה.

זבולון אורלב: אני מציע לפנות לראש-הממשלה ולשר האוצר.

זבולון אורלב: אני חושב שזה מסוג הפניות עליהן כדאי להחתים את כל חברי הוועדה.

זבולון אורלב: המכתב צריך להיות מבוסס על התקדים של שתי ממשלות שעשו את הדבר הזה.

זבולון אורלב: אני חושב שגם לראש-הממשלה וגם לשר האוצר יש רגישות לעניין הזה, ואם יש סיכוי, אני חושב שזה יכול לעזור.

מיכאל מלכיאור: בסך הכול לא מדובר בהרבה כסף אבל אפשר לעשות עם זה הרבה וזה יביא כבוד למדינה.

מיכאל מלכיאור: הדברים שאמרת מקובלים עלי.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נקיים ישיבה נפרדת לגבי כלל מצב הספורט בישראל.

מיכאל מלכיאור: אני מודה לכם.

מיכאל מלכיאור: הישיבה נעולה.