ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 67, 2006-11-13 12:00

אברהם מיכאלי: תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק), התשס"ו-2006.

אברהם מיכאלי: רוני נויבואר שר המשפטים, בעקבות פנייה של המפקח על הבנקים בבנק ישראל ומתוקף סמכותו לסייג את חוק שיקים ללא כיסוי, מבקש לסייג את חוק שיקים ללא כיסוי לעניין תקופת המלחמה.

אברהם מיכאלי: המשמעות היא ששיקים שנמשכו וחזרו בתקופת המלחמה, לא ייחשבו במניין השיקים לצורך הגבלה לפי חוק שיקים ללא כיסוי.

אברהם מיכאלי: חוק שיקים ללא כיסוי קובע שאם נמשכו למעלה מ10 שיקים, אז האדם הופך להיות לקוח מוגבל.

אברהם מיכאלי: יש לזה כל מיני השלכות.

אברהם מיכאלי: הטענה והתפישה שלנו בעקבות בנק ישראל היא שלא צריך שימנו את השיקים מתקופת המלחמה במניין אותם שיקים.

אברהם מיכאלי: זה אומר שאם שיקים כאלה חזרו, אז הלקוח לא ייחשב מוגבל.

אברהם מיכאלי: גם אם מישהו הוגבל עכב אותם שיקים, אז הוא ייהפך להיות לא מוגבל.

אברהם מיכאלי: גם לגבי התראה?

רוני נויבואר: הבנק צריך לתת התראה בהתאם למספר השיקים שנמשכו.

רוני נויבואר: פה אנחנו גורעים את השיקים.

רוני נויבואר: להתראה שניתנה אין ממילא תוקף.

רוני נויבואר: להתראה אין שום משמעות חוקית.

דוד משלי: ייתכנו מקרים שלקוח הוגבל כתוצאה מההתראה שהייתה לו לפני המלחמה, כשתוך כדי המלחמה חזרו לו עוד 5 שיקים.

דוד משלי: גם אם הגבלתו תבוטל, עדיין ההתראה יכולה להיות בתוקף מכוח הנסיבות.

אברהם מיכאלי: אם הוא מוגבל, אז הוא כבר עבר את שלב ההתראה.

דוד משלי: תוקפה של ההתראה הוא 12 חודשים.

דוד משלי: אם ללקוח חזרו 5 שיקים במסגרת 12 חודשים, אז ההתראה עדיין תקפה.

דוד משלי: ברגע שהוא נכנס להגבלה ההתראה לא מבוטלת, מה שתופס זה ההגבלה.

אברהם מיכאלי: למה שזה ייחשב בספירה של ההתראה אם גורעים את אותם שיקים שחזרו בתקופה שמציעים פה?

דוד משלי: היה וההתראה ניתנה בתקופה המוגדרת בחוק, שזה מ12 ביולי עד 20 באוגוסט, כמובן שהיא נופלת מכוח העניין.

אברהם מיכאלי: ההחלה תהיה לאורך כל ההליכים.

דוד משלי: בהתאמה לתקופה ולהחזרת השיקים.

רוני נויבאור: בהתייעצויות שנערכו ובחשיבה שנעשתה לפני התקנות האלו הוחלט להחיל את התקנות האלו לא רק על מגויסים או על צפון הארץ, כי יכול להיות שהיו השלכות של פגיעה בעורף האזרחי.

רוני נויבאור: הרעיון היה שאנחנו לא יכולים לעשות חלוקה בין האנשים שנפגעו ישירות, להגדיר אותם ולהתחיל לחפש מי נפגע ישירות עכב המלחמה ליתר הציבור.

רוני נויבאור: הציבור בארץ יכול לסבול את ההקלה הזאת במובן שלא נורא כי היא נעשתה בדיעבד.

רוני נויבאור: בדיעבד אנחנו משאירים שיקים כאלה גם לאנשים שלא הגיע להם מלכתחילה.

רוני נויבאור: צריך להבין שזה הצד השני של המטבע של מה שאנחנו עושים.

אריה פח: צריך לזכור שמגויסים היו מוגנים מפני מניעת השיקים שלהם בגלל מה שאנחנו קוראים תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק) (שירות חירום), התשמ"ב-1982.

אריה פח: אלו תקנות שהיו בתוקף אז.

אריה פח: זה היה בדיוק כשהתחילה מלחמת לבנון.

אריה פח: החוק נכנס לתוקפו ב1981.

אריה פח: כשפרצה המלחמה רצו להגן על מגויסים.

אריה פח: מגויסים הוגדרו אז כמי שמשרתים שירות חירום לעניין חוק הארכת מועדים, התשל"ה- 1974, שגם הוא חוק שחוקק בעקבות מלחמת יום הכיפורים.

אריה פח: כל הדברים האלה לא רלוונטיים לנקודת הזמן הזאת.

אריה פח: מה שהמפקח על הבנקים ראה זה שהייתה רמה מסוימת של שיקים שחזרו לפני המלחמה, כלומר לפני 12 ביולי.

אריה פח: בתקופת המלחמה הייתה עליה לא גדולה.

אריה פח: המפקח היה מודאג מזה שהייתה עליה של מוגבלויות ושל שיקים שחזרו.

אברהם מיכאלי: במאי הייתה עליה מסוימת.

אריה פח: לא מי יודע מה.

אריה פח: תראה בבקשה את הממוצע.

אריה פח: המפקח ראה את סמכותו רק לנושא של שיקים ללא כיסוי, לא לנושא של פיצוי אוכלוסיות וגופים ועסקים גדולים וקטנים שנפגעו במלחמה בצפון.

אריה פח: רק למקרה של אנשים שהיו תקועים במקלטים, שלא יכלו לצאת להפקיד כסף בבנקים.

אריה פח: כתוצאה מזה שהם לא יכלו לצאת הם הוגבלו.

אריה פח: מסתבר גם שאנשים אחרים בארץ הוגבלו.

אריה פח: היה מקרה של מישהו בבאר שבע שטען שהוא מספק את הבשר הכשר לכל המסעדות בצפון.

אריה פח: כתוצאה מזה שהם הוגבלו הוא בעצמו הוגבל.

אריה פח: מאחר ולא היה פתרון הוא פנה לבית המשפט.

אריה פח: נדמה לי שבית המשפט נענה לבקשתו והוריד אותו מרשימת ההגבלות.

אריה פח: מה שהמפקח על הבנקים ניסה לעשות זה לגרום לכך שהשיק שחזר ב12 ביולי, ב-20 באוגוסט ייגרע וההגבלה תבוטל.

אריה פח: אנחנו מדברים בתקופה שהתקנות עדיין לא בתוקף.

אריה פח: אנשים מוגבלים בתקופה הזאת.

אברהם מיכאלי: היוזמה מבורכת.

אברהם מיכאלי: ראינו שהעיקר זה התקופה.

אברהם מיכאלי: לא משנים שום סעיף ותקנה בחוק.

אברהם מיכאלי: אנחנו הולכים לאורך כל הספירה, כלומר מהשיק הראשון בתקופה הזאת עד ההגבלה.

אברהם מיכאלי: אנחנו מתייחסים לגריעה של אותם שיקים, שזה דבר שיכול להפוך את המצב לטובת אותו אזרח.

דוד משלי: יכול להיות תסריט של לקוח שהוגבל עם 6,7 שיקים לפני ה12 ביולי, כשבתקופת המלחמה חזרו לו עוד 3, 4.

דוד משלי: היום אנחנו משאירים לו את ה7 שיקים שנשארו לו.

דוד משלי: אם יחזרו לו בתקופה לאחר התקנות, אז כמובן שהוא יוגבל.

ליאורה ביין-אלון: אני רוצה להתייחס לרציונאל שעומד מאחורי קביעת התקופה.

ליאורה ביין-אלון: אני סבורה שהרציונאל שעומד מאחורי קביעת התקופה בא לתת ביטוי לעובדה שבמהלך המלחמה קרו כמה דברים: האזרחים שחיו בצפון הפכו להיות חזית; הם לא יכלו ליצור קשר עם הבנקים; תקציבים שהיו אמורים להגיע לעמותות ממוסדות ממשלתיים לא הגיעו; תשלומים שהיו אמורים להיכנס לגופים כאלה ואחרים לא נכנסו ולא שולמו.

ליאורה ביין-אלון: כל האפקט של התקופה הזאת, אם אני מבינה נכון את התופעה, קרה לאחר תקופת המלחמה.

ליאורה ביין-אלון: בתקופת המלחמה לא נפרעו חשבונות, לא שולמו תקציבים, לא הועברו כספים, לא ניתנו פיצויים.

ליאורה ביין-אלון: לאחר תקופת המלחמה התחילו להיפרע שיקים, אנשים מצאו את עצמם במצב שכספים שהיו אמורים להיכנס לחשבונם לא נכנסו ושיקים חזרו.

ליאורה ביין-אלון: אני סבורה שהאפקט של המלחמה הוא לאו דווקא בתקופת המלחמה.

ליאורה ביין-אלון: להפך, הוא יותר משמעותי ויותר ניכר חודשיים לאחר תקופת המלחמה.

ליאורה ביין-אלון: אנחנו יכולים לראות את זה בהרבה מאוד גופים.

ליאורה ביין-אלון: אני מניחה שזה בא לידי ביטוי בסטטיסטיקות ובנתונים, רק צריך לתת לזה ביטוי.

ליאורה ביין-אלון: התקנות האלו צריכות להיות יותר רחבות, לאו דווקא להתייחס לתקופה הספציפית שאליה נקלענו.

ליאורה ביין-אלון: תקופה כזאת יכולה לחזור על עצמה לא פעם ולא פעמיים.

ליאורה ביין-אלון: שדרות היום עומדת במצב לא שונה.

ליאורה ביין-אלון: אולי יש מקום לקבוע את התאריכים, אבל להרחיב את הגדרת התקופה לסיטואציות דומות כדי שאנשים לא ייפגעו.

ליאורה ביין-אלון: מה שקורה היום זה שאנחנו מנסים לתקן את העוול שנגרם לאזרחים.

ליאורה ביין-אלון: למה לא לתקן אותו צופה פני עתיד, לדאוג במקביל לתושבי שדרות שנפגעים היום?

ליאורה ביין-אלון: יכול להיות שנזקים דומים נגרמים גם שם.

ליאורה ביין-אלון: יכול להיות שיש מקום לתת את הדעת לגבי החוק ולהכניס סעיף סל שמתייחס לשיקולי צדק ולנסיבות מיוחדות, כדי שבסיטואציות שמגיעות לבית המשפט יהיה לבית המשפט כר יותר נרחב לתת גושפנקא לפשרות ולשיקולי צדק שמובאים בפניו.

אברהם מיכאלי: את מציעה לא רק החזרת מצב לקדמותו, אלא לתת תקופה נוספת של התאוששות לצורך התארגנות מחדש לאותם עסקים שרק התחילו להתארגן אחרי המלחמה.

אברהם מיכאלי: השאלה אם נוכל למתוח את התקופה הזאת.

ליאורה ביין-אלון: 60 יום.

אברהם מיכאלי: אני מבין שהפסקת האש הייתה ב14 באוגוסט.

אברהם מיכאלי: לפי ההצעה של שר המשפטים מדובר ב-6 ימים אחרי זה.

אברהם מיכאלי: צריך למצוא איזה שהוא שביל זהב, כי ההיגיון של התקנות הוא היגיון ברור מאוד ומבורך.

אברהם מיכאלי: זה לטובת האזרח.

אברהם מיכאלי: אני מסכים איתך שיש מקום לדון.

אברהם מיכאלי: כל הזמן זוכרים את המלחמה בצפון, לא את המלחמה המתמשכת בדרום.

אברהם מיכאלי: יכול להיות שיש מקום לשכנע את שר המשפטים לצפות פני עתיד.

אברהם מיכאלי: צריך היום לדון בפרקטיות של האישור, האם נוכל לאשר את התקנות מהר, כי אני מבין שיש אנשים שסובלים כתוצאה מאותו עוול שנגרם להם מהמלחמה בצפון.

אברהם מיכאלי: אם נתחיל להרחיב ייפגעו גם אלה וגם אלה.

אברהם מיכאלי: צריך לדון באופן מעשי מה עדיף לעשות היום, לא לתקן את כל העוולות.

ליאורה ביין-אלון: ברור שכדאי היום לאשר את התקנות.

ליאורה ביין-אלון: תקופה של 6 ימים סובלת מחוסר סבירות קיצונית.

אברהם מיכאלי: אני מבין את ההצעה שלכם שאומרת לא רק להאריך את התקופה אלא לדון גם באזורים אחרים שסובלים תקופה די ממושכת.

אברהם מיכאלי: זה נושא ששווה דיון.

אברהם מיכאלי: בזה לא נדון בתקנות הספציפיות.

פנינה טוקטלי: ההצעה של בנק ישראל מתאימה לנו מבחינת הפעילות של הלקוחות שלנו.

פנינה טוקטלי: בניגוד לבנקים אחרים, הלקוחות שלנו מנהלים חשבונות בבנק מרכזי אחד בירושלים.

פנינה טוקטלי: הם פרוסים בכל הארץ.

פנינה טוקטלי: אם הייתם אומרים לנו שנטפל רק באותם לקוחות ששייכים לאזורים שבהם התקיימה המלחמה באותה תקופה, הייתה לנו בעיה לממש את זה כי לכאורה היינו צריכים לחפש כתובות של אנשים, איפה הם גרו ואיפה הם גרים היום.

פנינה טוקטלי: ברגע שאתה מכליל את כל מדינת ישראל בשינוי הזה, אז מבחינתנו אין שום בעיה ואפשר ליישם אותו כלשונו.

אריה פח: המפקח על הבנקים ראה את עצמו מוסמך לדון רק בנושא של המלחמה, ששם הייתה נבצרות זמנית של האנשים מלצאת מבתיהם.

אריה פח: הם לא יכלו בכלל לצאת כדי להפקיד כסף.

אריה פח: המפקח על הבנקים אמר שרואים את זה בסטטיסטיקה.

אריה פח: הוא רצה לכתוב 14 באוגוסט, אבל הוסיף את ה-6 ימים כי הוא אמר שיכול להיות שצריך טיפה להתארגן.

אריה פח: הנושאים של בתי המשפט עלו מספר פעמים.

אריה פח: יש לנו היום 3 נימוקים לערעורים.

אריה פח: לא הסכמנו אף פעם.

אריה פח: גם הוועדות לא הסכימו אף פעם להוסיף נימוקים נוספים.

אברהם מיכאלי: הפסיקה גם בוחנת את העניין של כוח עליון.

אברהם מיכאלי: ממילא יש תקדימים בנושא הזה.

ליאורה ביין- אלון: יש פה משהו לא סביר, כי מצד אחד נתתם לכל מדינת ישראל ליהנות מהתקופה הזאת, ומצד שני כל האנשים שחיים באזורים הבעייתיים מוגבלים לתקופה שקצבתם.

ליאורה ביין- אלון: מבחינה תקציבית נעשה משהו לא סביר.

ליאורה ביין- אלון: במקום לאתר את אותם אנשים שהם תושבי הצפון ולהאריך להם את התקופה, נותנים פה איזו שהיא הטבה לכל מדינת ישראל.

ליאורה ביין- אלון: אני בתקופת המלחמה הייתי בחיפה ו"ביליתי" לצורכי עבודה במרכז.

ליאורה ביין- אלון: במרכז לא קרה שום דבר, אנשים תיפקדו כרגיל, הלכו למסיבות ולבארים.

אברהם מיכאלי: את מציעה לצמצם את זה לצפון בלבד?

ליאורה ביין-אלון: אם יש שיקול תקציבי ואיזה שהוא שיקול לצמצם הצמצום צריך לבוא אזורית, לא תקופתית.

ליאורה ביין-אלון: צריך לתת לאותם אנשים שספגו נזקים ישירים את התקופה הרלוונטית להתאושש.

ליאורה ביין-אלון: זאת לא תקופת המלחמה בלבד.

אברהם מיכאלי: את סותרת את עצמך.

אברהם מיכאלי: את הצעת קודם להרחיב את זה לאזור הדרום.

ליאורה ביין-אלון: להתייחס לאותו אזור שנפגע.

אברהם מיכאלי: את מבקשת לצמצם את זה לאותם אזורים שנפגעו, לא שכל מדינת ישראל תהנה.

ליאורה ביין-אלון: לא איכפת לי שכולם ייהנו, רק שהצפון לא ייפגע.

אברהם מיכאלי: אני לא יודע איזה שיקולים תקציביים יש לכך שהאדם יהיה מוגבל מעכשיו לעוד חודש.

אברהם מיכאלי: אולי זה לא הזמן לדון היום בהרחבה של התקנות.

אברהם מיכאלי: יכול להיות ששווה לדון בזה בתקנות אחרות.

ליאורה ביין-אלון: אני מתייחסת ל6 ימים מול 60 יום.

רוני נויבאור: אנחנו מבקשים שלא להרחיב את התקופה הזאת בצורה משמעותית.

רוני נויבאור: אנחנו כן הלכנו עם בנק ישראל במובן של עוד 6 ימים נוספים.

רוני נויבאור: חוק שיקים ללא כיסוי זה לא חוק בעל השלכה תקציבית.

רוני נויבאור: הסיבה שיש את חוק שיקים ללא כיסוי היא כדי להלחם בתופעה של משיכת שיקים ללא כיסוי.

רוני נויבאור: ככל שאנחנו מרחיבים את התקופה, אנחנו בעצם מכשירים מעשים של אנשים שמושכים שיקים ללא כיסוי ופוגעים באנשים.

אברהם מיכאלי: או שנאלצו שהשיקים שלהם יחזרו כי המצב הכלכלי בכל הארץ היה לא טוב.

אברהם מיכאלי: הצפון היה קשור למרכז.

אברהם מיכאלי: גם עסקים במרכז נפלו כתוצאה מהמצב בצפון.

רוני נויבאור: משרד המשפטים קיבל את התפישה של בנק ישראל בעניין הזה.

רוני נויבאור: לא רק שטכנית יש בעיה לאתר את הלקוחות בצפון, אלא יש איזו שהיא תופעה של אנשים שלא צפו מצב שהם לא יכלו להתמודד איתו במהלך המלחמה עצמה.

רוני נויבאור: אנחנו תופסים הרחבה מאוד גדולה של התקופה שמכשירה את המעשים הפסולים שעושים אנשים כשהם משחררים שיקים ללא כיסוי.

רוני נויבאור: במובן הזה הם פוגעים בכלל המשק כי הם פוגעים במוסר התשלומים ובנפגעים הספציפיים שקיבלו את השיקים האלה.

רוני נויבאור: אחר כך צריכים לרוץ להוצאה לפועל עם דברים שהם לא יוכלו לממש.

רוני נויבאור: חברתי פה מציינת שיש משהו שהוא לא צפוי מבחינת החוזה בין הצדדים.

רוני נויבאור: אף אחד לא צפה שתהיה מלחמה.

רוני נויבאור: היום יודעים שבתי המשפט לא מקבלים את הטענה הזאת של כוח עליון כל כך בקלות.

רוני נויבאור: אנחנו פה נלך לממשלה ונאמר שנרחיב את התקופה שלשמה אנחנו פוטרים את האנשים מתחולת חוק שיקים ללא כיסוי.

רוני נויבאור: זה לא הרציונאל.

רוני נויבאור: הרציונאל היה לאפשר לאנשים ללכת ולסדר את חשבונות הבנק שלהם, ללכת ולהרים טלפון לאותו אדם שהם נתנו לו את השיק ולומר לו: "שמע, רק עוד חודש תגיש אותו".

רוני נויבאור: אנחנו לא מדברים על נבצרות במובן זה שיש משהו שנכנס במערכת החוזית של האנשים.

אברהם מיכאלי: מעניין לראות שהייתה ירידה מסוימת בסירוב.

אברהם מיכאלי: אחר כך באוקטובר זה שוב מזנק.

דוד מישלי: תמיד בתקופה של החגים תראה עליה בשיקים.

דוד מישלי: זה ההסבר העיקרי לתופעה.

דוד מישלי: ביולי ובאוגוסט יש עליה מסוימת.

דוד מישלי: שיעור ההחזרות ביולי ואוגוסט עלה בשיעור לא גבוה, אבל יותר מאשר בחודשים שקדמו.

דוד מישלי: צריך לזכור שהמערכת לא הייתה סגורה, היו סניפים שהיו פתוחים.

דוד מישלי: היו ימים ספורים שהייתה קטסטרופה ואי אפשר היה לפתוח, אבל בסך הכל המערכת הכספית עבדה.

אברהם מיכאלי: ניתן גם שיקול דעת למנהלי הבנקים לא להחזיר שיקים.

אברהם מיכאלי: אולי גם בגלל זה הסטטיסטיקה שלכם לא משקפת את הסירובים בפועל שבוצעו.

אברהם מיכאלי: אנחנו הבנו את המטרה של התיקון המבוקש.

אברהם מיכאלי: באים להיטיב עם האזרח.

אברהם מיכאלי: באים להקל על אזרח שנפגע בתקופת המלחמה.

אברהם מיכאלי: השיקים שלו חזרו וכתוצאה מזה הוא הפך למוגבל.

אברהם מיכאלי: רוצים להקל עליו מתחילת המלחמה, שזה 12 ביולי עד 20 באוגוסט.

אברהם מיכאלי: אם השיקים חזרו בתקופה הזאת, התקופה הזאת לא תיחשב לצורך ספירת ההגבלה.

אברהם מיכאלי: על ידי כך הם "ייהנו" להיות ללא הגבלה בבנק.

אברהם מיכאלי: ראינו הצעה של משרד המשפטים שלא משנה שום דבר מעבר לזה בתקנות.

אברהם מיכאלי: שמענו הצעה של משרד עורכי הדין ביין.

אברהם מיכאלי: אם ההיגיון אומר שבאים לעזור לאזרח, אז לא רק צריך לבחון את התקופה של המלחמה, אלא שתהיה דינמיקה מסוימת להחזרת מצב לקדמותו של חודשיים.

אברהם מיכאלי: האם נוכל למצוא איזה שהוא שביל זהב בין התאריך שמשרד המשפטים מציע לתאריך אחר שיהיה סביר?

אברהם מיכאלי: אני לא חושב שיש פגיעה כלכלית.

אברהם מיכאלי: אין פגיעה כלכלית למשק כתוצאה מזה שהאדם יקבל עוד שבוע או שבועיים.

יעקב כהן: אין כאן הוצאה כספית.

יעקב כהן: לא יקרה כאן אסון.

יעקב כהן: צריך לזכור שבצפון כשנגמרה המלחמה החיים לא חזרו למסלולם.

יעקב כהן: העיתונות פרסמה שבכל החגים ובכל החופשות הם הפסידו.

יעקב כהן: כל עונת הקיץ נמחקה להם השנה.

יעקב כהן: הבעיה לא הייתה רק שהסניף היה סגור.

יעקב כהן: כל הצפון חי כל השנה מתקופת החגים ומהקיץ.

יעקב כהן: יש אנשים שמתפרנסים מזה כל השנה.

יעקב כהן: נמחקה להם כל העונה.

יעקב כהן: אני מכיר את הדבר.

יעקב כהן: אין כאן נזק למשק.

יעקב כהן: צריך לעשות חשיבה חדשה.

יעקב כהן: אסור לשכוח שבקיץ הזה הבנקים סגרו את האוברדרפט לכל הלקוחות, נהייתה רגולציה חדשה.

יעקב כהן: מי שהרוויח מזה זה רק הבנקים.

יעקב כהן: הבנקים העלו את האשראי, נתנו מסגרת נוספת.

יעקב כהן: מה שהיה פעם מחוץ לאשראי, היום נכנס למסגרת.

יעקב כהן: אנחנו רצינו לחקות את ארצות הברית.

יעקב כהן: בארצות הברית שאין אוברדרפט לא סוגרים חשבון כל כך מהר.

יעקב כהן: כל הנושא הזה של 10 שיקים בשנה צריך להיות יותר גמיש.

יעקב כהן: אולי צריך לעשות 15 שיקים.

יעקב כהן: לא יכול להיות שבשביל שיק של 100 שקל החשבון יהיה מוגבל.

יעקב כהן: צריך שתהיה גמישות.

יעקב כהן: אף אחד לא כותב שיקים ובכיף שולח אותם.

יעקב כהן: זה לא עניין של כיף, אלא צרכים של הציבור.

יעקב כהן: צריך חשיבה חדשה על כל הנושא.

יעקב כהן: צריך להגמיש את ההגבלה.

דוד מישלי: חוק שיקים ללא כיסוי בא להגן על הסוחרים.

יעקב כהן: צריך שזה יהיה יותר גמיש.

יעקב כהן: צריך להרחיב את פרק הזמן, כי תושבי הצפון נפגעו קשות.

יעקב כהן: הם עד היום לא התאוששו.

יצחק לוי: אני חושב שהתאריך הנכון הוא התאריך שהמדינה שילמה פיצויים לכולם.

יעקב כהן: עד היום היא לא שילמה.

יצחק לוי: עוד לא הגיע הזמן.

יצחק לוי: אם האנשים עוד לא קיבלו את הפיצויים, אז אין טעם.

יצחק לוי: עוד חודשיים שלושה הסטטיסטיקות שלכם יראו שכל השיקים חזרו.

יצחק לוי: אני חושב שאנחנו צריכים לבוא ולקבל מכתב משר האוצר מתי הם מסיימים לשלם את הפיצויים.

יצחק לוי: לפי זה לקבוע את התאריך.

אברהם מיכאלי: נציג האוצר לא נמצא פה היום.

יצחק לוי: לא נאשר עד שיבואו.

יצחק לוי: אני מבקש מאדוני לא להחליט היום.

יצחק לוי: אני מבקש לפנות לשר האוצר שייתן לנו רשימה מה כבר שולם, מה עוד לא שולם, מתי ישולם.

יצחק לוי: רק אז נעשה דיון.

אברהם מיכאלי: האנשים בינתיים סובלים כי הם מוגבלים.

יצחק לוי: הם יהיו מוגבלים בעוד שבועיים אם המדינה לא תשלם להם.

יצחק לוי: מותר לי לשמוע איך הממשלה מזדרזת לשלם להם.

יצחק לוי: הבנקים מזדרזים לסגור את החשבונות.

יצחק לוי: לא מובן לי למה אנשים בתל אביב, בגבעתיים יזכו בדבר הזה.

יצחק לוי: אם יש כמה סוחרים לא צריך לעשות בשביל כולם.

יצחק לוי: צריך לעשות איזו שהיא ועדת חריגים.

יצחק לוי: זה צחוק לבוא לאנשי הצפון ולהגיד להם שעד אוגוסט כשאנחנו בנובמבר והם עוד לא קיבלו את הכסף.

יצחק לוי: יכול להיות שהם צברו מאוגוסט עוד שיקים.

יצחק לוי: אתה לא מוריד את מה שהיה לפני יולי.

יצחק לוי: את מה שהיה לפני יולי אתה משאיר לו.

יצחק לוי: את 2 השיקים שהוא נתן במלחמה הוא נתן עד נובמבר כי הוא לא קיבל כסף מהמדינה.

יצחק לוי: בואו נראה את האזרח.

יצחק לוי: אנשים ישמחו אם נדחה את העניין ב24 שעות.

אברהם מיכאלי: הם מוגבלים.

יצחק לוי: הם יהיו מוגבלים בעוד 24 שעות.

אברהם מיכאלי: מקובל עלינו.

רוני נויבאור: אנחנו מתואמים עם שר האוצר במובן זה שיש לנו הסכמה של שר האוצר לתקנות.

אברהם מיכאלי: מה לוי מעלה פה נימוקים נוספים.

רוני נויבאור: לא נוכל לענות לנימוקים האלה.

רוני נויבאור: אלה נימוקים שבשליטתו של שר האוצר.

רוני נויבאור: אנחנו שכנענו את אגף התקציבים לא להתנגד לתקנות.

רוני נויבאור: אם התקנות לא תאושרנה אנחנו נמצא את עצמנו מתגלגלים איתן.

רוני נויבאור: לאותם אנשים שמתקשרים אלי אני אצטרך לומר שהם יישארו במוגבלות שלהם.

אברהם מיכאלי: אנחנו לא דוחים את זה בלי סוף.

יצחק לוי: אני רוצה לשמוע ממשרד האוצר כמה הוא שילם.

יצחק לוי: יכול להיות ש80% כבר שולם.

אברהם מיכאלי: יכול להיות שנפצל את התקופה כך שאותם שטחים שהוגדרו במסגרת הפיצויים יהיו תקופה א', כלל הארץ תקופה ב'.

אריה פח: אם לא נאשר את התקנות אנחנו נגרום נזק לאנשים שנמצאים בסבל.

אברהם מיכאלי: אנחנו דוחים את זה למחר.

יצחק לוי: אני מבין שנציג האוצר הוזמן אבל לא טרח לבוא.

יצחק לוי: זאת חוצפה שבאים ודנים על עניינים שנוגעים למשרד האוצר והוא לא מוצא לנכון לבוא.

יצחק לוי: אני לא רוצה לאשר את זה עכשיו.

יצחק לוי: אני מבקש שמשרד האוצר יבוא עם נתונים לגבי התשלומים.

אברהם מיכאלי: אנחנו מוכנים לקבוע ישיבה ביום רביעי על מנת להראות לציבור שאנחנו מנסים לקדם דברים.

אברהם מיכאלי: תוך יומיים נקבל החלטה.

אברהם מיכאלי: אנחנו מבקשים לבוא בחשיבה מחודשת לגבי אורך התקופה ופיצול האזורים השונים.

קרן ויינשל: ייתכן מאוד שתהיה בעיה מבחינת ההסמכה בחוק לקבוע בתקנות את התחולה של פיצול האזורים לגבי אנשים מסוימים.

קרן ויינשל: זה נעשה בעבר, אבל בעייתי.

קרן ויינשל: יכול להיות שהדבר הזה יצריך תיקון חוק, מה שיגרום לעיכוב נוסף.

אברהם מיכאלי: מה אם יש הגדרה בחוק על איזה אזור זה חל?

קרן ויינשל: אין כזאת הסמכה בחוק.

קרן ויינשל: אנחנו בתקנות יכולים לפעול רק לפי ההסמכה בחוק.

יצחק לוי: אם תהיה הסכמה של האוצר ושל משרד המשפטים, אז אפשר לאשר את התקנות כמו שהן כרגע ולסכם שמגישים הוראת שעה.

יצחק לוי: לא בגלל זה צריך לעכב.

אברהם מיכאלי: אנחנו נדון בזה ביום רביעי.

אברהם מיכאלי: לא ייגרם נזק חמור אם זה יאושר ביום רביעי.

פנינה טוקטלי: הבעיה היא לא רק של בנק הדואר, כי תצטרכו לבוא ולהגדיר מי האוכלוסייה שזכאית לפטור הזה, האם אלה מירושלים או ממקומות אחרים ששירתו במילואים בתקופה הזאת בצפון פטורים, והאם אותו בית עסק מתל אביב פטור.

פנינה טוקטלי: אנחנו מגיעים לדקויות שצריך לעשות בשבילן עבודה סמינריונית.

יצחק לוי: יש להבדיל בין אדם שהיה במילואים וייתכן שהגבילו לו את החשבון, לאדם שניזוק וממתין לפיצוי.

יצחק לוי: לאותו אדם שיצא למילואים מהרצליה או ממקום אחר לא מגיע פיצוי מהמדינה, הוא מקבל את מה שהוא מקבל מביטוח לאומי.

יצחק לוי: זה נכון שלא צריך לראות רק את הצפון אלא את כל המדינה, רק צריך לעשות חשיבה קצת יותר מורכבת.

אברהם מיכאלי: ביום רביעי נסכם את העניין הזה.