ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 91, 2006-11-06 12:15

משה שרוני: צהריים טובים.

משה שרוני: אני פותח את הישיבה בנושא תקנות עובדים זרים (פטורים למעסיקי מומחים זרים), התשס"-2006.

משה שרוני: בבקשה.

שושנה שטראוס: חוק עובדים זרים קובע שורה של הגנות נוספות לעובדים זרים ומחויבויות שמוטלות על המעסיקים כדי להגן על עובדים זרים חלשים שבאים לכאן לעשות עבודות קשות.

משה שרוני: העובדים הזרים האלה הם לא חלשים כבר.

שושנה שטראוס: זאת הנקודה.

שושנה שטראוס: חוץ מזה החוק מטיל אגרות ותשלומים על מעסיקים כדי לייקר את העלות על העובדים הזרים ולנסות להכניס ישראלים במקום עובדים זרים.

שושנה שטראוס: התקנות האלה הן תקנות משולבות שדורשות גם אישור של הוועדה הזאת וגם אישור של ועדת כספים – כל אחד בנושא אחר.

משה שרוני: בנושא הכספים הם יטפלו, אנחנו מתעסקים בעובדים.

שושנה שטראוס: ועדת הכספים תדון בסעיף בקשר לפטור מאגרה, אבל אנחנו דנים בפטורים למעסיקים של קבוצת עובדים שהם עובדים בכירים, ואין צורך להחיל על המעסיקים שלהם את כל ההגנות שיש בחוק עובדים זרים.

שושנה שטראוס: אנחנו מגבים במיוחד את החובה לתת לעובד הסכם בכתב בשפתו, זה לא חל על ישראלי; חובה לבטח אותם בביטוח רפואי מסוים על חשבון המעסיק – העובדים האלה באים בדרך כלל עם ביטוח רפואי שלהם ממדינות המוצא; חובה לספק מגורים הולמים על חשבון המעסיק – העובדים האלה הרבה פעמים שוכרים וילות וחדרים בבתי-מלון, ויש למעסיק בעיה כי, לפי החוק, הוא חייב לממן את זה ורק לנכות סכום קטן מהשכר; וכן חובה על המעסיק להחזיק במקום העבודה את כל המסמכים בקשר לעובד הזר.

שושנה שטראוס: לתקנות יש פירוט של סוגי עובדים שאנחנו חושבים שאפשר לפטור את המעסיקים שלהם מהחובות האלה- -

משה שרוני: חסרים כאן כמה דברים.

שושנה שטראוס: יכול להיות שחסרים.

שושנה שטראוס: מאחר שמדובר אולי בפגיעה בעובד ניסינו לצמצם למקרים שהיו חד-משמעיים, לדעתנו.

שושנה שטראוס: אם נראה עוד מקרים נביא אותם לוועדה.

משה שרוני: למה לבזבז את הזמן שלי ושל הוועדה?

שושנה שטראוס: כי אם יש מקרים שיכול להיות שיש עובד חלש בקבוצה, והוא עלול להיפגע, העדפנו לא לפטור את המעסיקים ולהשאיר את החובה הזאת.

שושנה שטראוס: נעבור על הסוגים.

דוד אזולאי: פה מוגדר: "פטורים למעסיקי מומחים זרים"; הגברת הסבירה את ההבדל שבין עובדים זרים לבין מומחים זרים.

דוד אזולאי: אולי כדאי להחליף את המושג "מעסיקים למומחים זרים" ב"מומחה זר" או "מארץ זרה".

ג’ודי וסרמן: זה נכנס להגדרת עובד זר, לפי החוק.

ג’ודי וסרמן: לכן רוצים לפטור אותם.

דוד אזולאי: אבל אלה אנשים שיש להם התמחות מיוחדת, שיש לה דרישה, ואין לנו כאלה, כמו במקרים של משרד החוץ.

דוד אזולאי: אנשים כאלה הם לא עובדים זרים, אני לא הייתי קורא להם כך.

משה שרוני: אפשר להציע לשנות את החוק, אבל כל זמן שהחוק קיים אנחנו צריכים עובדים, לפי זה.

דוד אזולאי: אז אני מציע לשנות את ההגדרה בתקנה.

ג’ודי וסרמן: אי-אפשר כי התקנה שואבת את המינוחים שלה מהחוק.

ג’ודי וסרמן: בחוק הם "עובדים זרים", ולכן אנחנו חייבים להשתמש במינוח הזה.

משה שרוני: התקנה לא יכולה להתעלם מנוסח החוק.

שלום בן משה: אני רוצה להסביר את הרציונל של הקביעה הזאת.

שלום בן משה: אנחנו רוצים להבחין בין עובדים זרים שבאים לעבוד בבניין,בחקלאות, בסיעוד שהם עובדים זרים שהמחוקק שם להם שורה שלמה של הגנות, לבין אחרים המוגדרים מומחים ובאים לפרקי זמן קצרים, ולמדינה יש עניין שיבואו: למשרד החוץ, למשרד הבריאות.

שלום בן משה: שכרם הוא גבוה מאוד, והתנאים שלהם טובים מאוד.

שלום בן משה: לכן אין שום עניין לערבב בין הדברים.

שלום בן משה: דווקא משרד הפנים ביקש מאתנו לעשות הבחנה כדי שגם הטיפול בהם יהיה שונה.

שלום בן משה: דמה בנפשך שבא מומחה בעל שיעור קומה שהמדינה רוצה מאוד שיגיע, והוא מגיע לדלפק במשרד הפנים ומתייחסים אליו כאל עובד זר פיליפיני – שמים אותו בצד, מתחילים לשאול אותו שאלות ואומרים לו לשלם אגרה.

שלום בן משה: הוא אומר , הבנתי אתכם, מסתובב והולך הביתה חזרה.

שלום בן משה: ואנחנו מפסידים.

שלום בן משה: לכן נדרשנו להגדיר לטובת כבודה של המדינה כדי שההתייחסות תהיה רצינית.

שלום בן משה: לכן שמנו בעיקר את הדברים שיש לנו עניין בהם.

שלום בן משה: זה הרציונל של העניין.

משה שרוני: כדי שלא יחשבו אותנו למדינת עולם שלישית.

איתי עצמון: (1) מרצה או חוקר במוסד להשכלה גבוהה;

ג’ודי וסרמן: אין לנו כאן הגדרה מה זה מוסד להשכלה גבוהה.

ג’ודי וסרמן: יש לך הגדרה לזה?

ג’ודי וסרמן: כדי שיהיה ברור איזה עובד שהוא מרצה.

שושנה שטראוס: אנחנו התכוונו למוסד שמוכר לצורך הענקת תואר אקדמי.

שושנה שטראוס: אני מוכנה לנסות להגיע להגדרה מוסכמת, אבל לא פשוט יכולתי לקלוע בדיוק למטרה הזאת.

ג’ודי וסרמן: אז תעבירי לנו הגדרה.

שושנה שטראוס: כן.

ג’ודי וסרמן: מקובל, אדוני?

משה שרוני: כן.

שושנה שטראוס: פה ראינו שיש קבוצות של רופאים בעיקר, שמגיעים מארצות שונות לישראל כדי ללמוד ולהתמחות ברפואה, ובמסגרת ההתמחות הם לפעמים עושים תורנויות בבתי-חולים באישור מיוחד של משרד הבריאות, וכל אחד מהם בטיפול של בית-חולים אחר, ואין צורך להעמיד להם את כל התנאים הללו.

אמיר שנון: לא כולם באים להשתלמות, יש כאלה שבאים לעשות פעולה רפואית פרופר.

אמיר שנון: לכן צריך למחוק את זה.

ג’ודי וסרמן: לא למחוק, להוסיף.

אמיר שנון: אם זה רופא או אחות שמועסקים בבית-חולים בהמלצת משרד הבריאות, אז כל מי שמקבל את ההיתר - -

ג’ודי וסרמן: גם רופאים שבאים לעשות ניתוחים מורכבים או פעולות רפואיות אחרות.

ג’ודי וסרמן: אנחנו באמת שאלנו על העניין הזה.

שושנה שטראוס: אלה תקנות שסיכמנו עליהן עם המשרדים השונים, לפי החלטת ממשלה- -

משה שרוני: זה לא עניין הסיכום.

משה שרוני: אם צריכים להוסיף דברים, צריכים להוסיף.

משה שרוני: יכול להיות שהממשלה החליטה, אבל גם אנחנו מחליטים.

משה שרוני: לא הולכים עיוורים.

משה שרוני: אם צריכים להוסיף, מוסיפים.

שושנה שטראוס: הבעיה התעוררה לגבי האורחים המשתלמים.

שושנה שטראוס: רופאים שבאים לכמה ימים- -

ג’ודי וסרמן: זה בדיוק התיאור של שלום בן משה ממשרד התמ"ת: מגיע בכיר עם שם בינלאומי לעשות ניתוח שאולי אין רופאים בארץ שיודעים לעשות אותו, והוא צריך לעמוד בדלפק, להראות מסמכים ולשלם אגרה, גם אם היא מאוד נמוכה- -

שושנה שטראוס: העובד לא משלם שום אגרה, מי שמזמין אותו אחראי לקבל היתר, להגיש את כל המסמכים- -

ג’ודי וסרמן: אבל ההתייחסות שלו, לפי הדברים שלכם, היא התייחסות שנייה, אתם בעצמכם אמרתם.

ג’ודי וסרמן: אתם רוצים לפטור אותו מהמסלול הזה – למה את המנתח הבכיר אתם לא רוצים לפטור?

ג’ודי וסרמן: למה שהמעביד שלו, שאולי זאת משפחה שנדרשת לניתוח הזה צריכה להוכיח או לא לתת לו מגורים הולמים כי הוא לא צריך את זה, או לא לתת לו ביטוח רפואי כי לא עושים ביטוח רפואי ליומיים, והם יצאו עבריינים.

ג’ודי וסרמן: למה?

שושנה שטראוס: קשה להגדיר על מי אנחנו מדברים פה.

שושנה שטראוס: מדיניות האכיפה שלנו היא שמי שבא לתקופה קצרה, והוא עובד בכיר אנחנו לא נאכוף את זה על המעסיקים שלו.

שושנה שטראוס: עובד שמגיע לכמה ימים, כבר נקבעה לו אגרה מאוד מופחתת, לפי הימים שהוא נמצא פה.

ג’ודי וסרמן: מה לגבי התנאים האחרים?

ג’ודי וסרמן: את אומרת שהם חייבים לתת מגורים הולמים וביטוח, אבל אתם לא אוכפים.

ג’ודי וסרמן: את בעצם מסכימה שזה לא נדרש.

שושנה שטראוס: אנחנו לא היינו רוצים להגדיר קבוצה כי יכול להיות שזה יהיה פתח להביא כל מיני אנשים מחו"ל- -

ג’ודי וסרמן: זה באישור מנכ"ל משרד הבריאות, כמו שכאן נדרש.

ג’ודי וסרמן: .

משה שרוני: אני לא מבין.

משה שרוני: משרד הבריאות נותן אישור.

משה שרוני: אם תמ"ת לא סומך על משרד הבריאות נסגור את העניין.

שושנה שטראוס: אנחנו סומכים עליהם- - -

משה שרוני: במה אתם סומכים?

משה שרוני: אתם לא מתחשבים במשרד הבריאות, וזה לא בסדר.

שושנה שטראוס: אנחנו ישבנו והגענו לסיכום הזה גם עם משרד הבריאות.

שלום בן משה: במקום למחוק אפשר להוסיף את הפסקה הזאת?

שלום בן משה: ממילא אנחנו עושים את זה רק בתיאום ובהמלצה של משרד הבריאות.

שלום בן משה: אנחנו בקשר עם ד"ר שנון, וכל מי שמגיע לארץ, אנחנו לא מאשרים בלי המלצה שלו כמי שממונה על העניין.

ג’ודי וסרמן: אז בואו נמחק "במסגרת השתלמות" ונשאיר את "המלצת משרד הבריאות".

שלום בן משה: אבל אפשר להוסיף "השתלמות ופעולה רפואית".

ג’ודי וסרמן: "פעולה רפואית שאישר אותה משרד הבריאות".

משה שרוני: אל תהיי כל-כך נוקשה, כי אני לא אאשר את זה, בכל הכנות.

משה שרוני: אתם צריכים להיות גמישים.

משה שרוני: באים לכאן אנשים לטובת המדינה.

שושנה שטראוס: אנחנו לא יודעים את זה- - -

משה שרוני: גברת, דבר אחד תלמדו: משרד הבריאות זה לא קונגו, זה משרד הבריאות של מדינת ישראל, והם יודעים מה הם מביאים לכאן ונותנים לזה אישור.

יובל יעקובי: כבוד היושב ראש, אני רואה שאתה לא אוהב את זה, אבל הרעיון הוא בסך-הכול להשאיר את הריכוז ואת הטיפול ולא לפתוח את זה להגדרות יותר מדי רחבות.

יובל יעקובי: אם כל המשרדים מחליטים על נוסח מסוים, ואחרי זה נשנה את ההגדרות זה לא לטובת העניין.

יובל יעקובי: זה לא עניין של נוקשות לשם נוקשות.

משה שרוני: משרד הבריאות הוא המומחים, ולא אתם, ולא אתם.

יובל יעקובי: כבוד היושב ראש צודק, אבל מי שאחראי על עובדים זרים זה משרד התמ"ת.

יובל יעקובי: מי שאחראי לתקן את התקנות ולהגדיר נכון מיהו עובד זר ומיהו מומחה, ואיזה מעסיק פטור מעניין העובדים הזרים, זה משרד התמ"ת.

יובל יעקובי: חבל להרחיב את זה.

משה שרוני: אני אעבוד על הצעת חוק להוציא את זה מהתמ"ת.

משה שרוני: אם משרד הבריאות צריכים להביא מומחים הם ייתנו את האישור ולא התמ"ת.

ג’ודי וסרמן: לא שמענו נימוק ענייני.

ג’ודי וסרמן: למה מנתח ששר הבריאות או מנכ"ל משרד הבריאות מאשרים שצריך להביא אותו – למה אתם חוששים?

ג’ודי וסרמן: הבנו שמשרד התמ"ת לא עוקף את זה, אבל מעבר לזה לא שמענו תשובה עניינית.

משה שרוני: התמ"ת הם הציונים הגדולים, משרד הבריאות בכלל לא.

משה שרוני: ככה זה נשמע לי.

שושנה שטראוס: אם קובעים שמביאים רופאים- -

משה שרוני: אבל אתם לא קובעים את זה, אתם לא מבינים במקצוע הזה.

משה שרוני: תפסיקו לדבר על דברים שאתם לא מומחים בהם.

שלום בן משה: אדוני היושב ראש, בסמכותי כראש יחידת הסמך לעובדים זרים, אני מקבל את התיקון הזה.

משה שרוני: לא יכול להיות דבר כזה.

משה שרוני: משרד הבריאות לא מומחה לקבוע אם צריך להביא מנתח?

משה שרוני: תפסיקו לעלות על מוקשים כאן, יש גבול לכל דבר.

ורד ויץ: מוזכרת כאן גם אחות.

ורד ויץ: אני רוצה לוודא שאנחנו לא טועים פה ומכניסים למסגרת הלא מוגנת גם אחות שיכולה להיות גם אחות סיעודית "רגילה", לצורך העניין.

ורד ויץ: אנחנו צריכים למצוא פתרון להבטיח שאכן מדובר במישהי שאינה זקוקה להגנות.

ג’ודי וסרמן: לעניין הפעולה הרפואית כוונת הוועדה היא רק לרופאים, לא לאחיות.

ורד ויץ: אומר לי גם איש משרד הבריאות שזאת לא המסגרת שמתאימה- -

ג’ודי וסרמן: אז התיקון יהיה לעניין פעולה רפואית רק רופאים, לא אחיות.

דוד אזולאי: מורידים את המילה "אחות"?

ג’ודי וסרמן: לא.

ג’ודי וסרמן: רופא או אחות יישאר לעניין מסגרת השתלמות לימודית, ורופא מומחה לעניין פעולה רפואית.

שושנה שטראוס: שמשרד הבריאות מאשר אותו בתור רופא מומחה.

ג’ודי וסרמן: גם את הפעולה, לא רק את המומחה.

ורד ויץ: אולי תכתבו "באישור" ולא בהמלצת"- -

משה שרוני: אני לא אתן את זה.

שושנה שטראוס: "

שושנה שטראוס: בהמלצת משרד הבריאות לגבי רופאים מומחים- -

ג’ודי וסרמן: "רופא מומחה לעניין פעולה רפואית בהמלצת משרד הבריאות".

איתי עצמון: הקראה: (3) מנהל, נציג בכיר או עובד בכיר במשרה הדורשת מידה רבה של אמון אישי בתאגיד זר או בין לאומי, בהמלצת מנהל מינהל סחר חוץ במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן: המשרד) ;

שושנה שטראוס: הרעיון כאן הוא שמדובר בתאגידים ובחברות זרות בינלאומיות ששולחים לכאן נציגים בכירים, ואנחנו דווקא רוצים לעודד אותם לבוא לפה.

משה שרוני: בארץ אין מומחים כאלה.

שלום בן משה: רק במקרים שבהם המנהל לסחר חוץ מכיר חברה בינלאומית, ויש המלצה מפורטת מה אופיה של החברה, ומה תפקידו של האיש שמגיע לארץ, ובארץ אין מישהו כזה.

שלום בן משה: בלי זה אנחנו לא מאשרים את זה.

שלום בן משה: לכן מנהל לסחר חוץ הוא הסמכות לעניין הזה.

משה שרוני: מקבל את זה.

טובה פינטו: אני מנכ"לית התאחדות המלונות בישראל.

טובה פינטו: העברתי לוועדה מסמך- -

וילמה מאור: רק הבוקר, זה בעייתי מאוד.

טובה פינטו: אני יודעת.

טובה פינטו: רק ביום ראשון בבוקר נודע לנו שיש דיון בנושא הזה.

טובה פינטו: בתחום שלנו יש גם מנהלים מומחים שמגיעים.

טובה פינטו: למשל, פתאום רשת "היאט" רוצה לשלוח לכאן מנהל שינחה את העובדים- -

שלום בן משה: זה נכנס לתוך זה.

טובה פינטו: אני רוצה שיהיה ברור שזה גם מנהל מלונאי.

טובה פינטו: יש לנו גם הסתייגות.

טובה פינטו: אנחנו הענף הראשון שיחד עם משרד האוצר ועם משרד התמ"ת סיכמנו שאין יותר עובדים זרים עד סוף השנה.

טובה פינטו: עם זאת הייתה הסתייגות בהבנה בין משרד האוצר לבין משרד התמ"ת שזה לא יחול על עובדים זרים מומחים במסעדות אתניות ועל מומחי חוץ שהם מנכ"לי מלונות או מנהלים כאלה.

טובה פינטו: עניין השפים שזה גם עניין בינלאומי – במסעדות של המלונות, אני לא מייצגת אף אחד אחר – לא בא לידי ביטוי כאן, ואני מאוד מבקשת להוסיף.

טובה פינטו: אגב, השפים האלה מרוויחים לא מעט כסף, יותר מפעמיים מהשכר הממוצע.

משה שרוני: הם מרוויחים בדיוק כמו עובדי בנק ישראל.

טובה פינטו: על כל פנים, יש כמה עשרות כאלה בשנה לפעמים- -

שלום בן משה: לאנשים האלה יש מסלול מיוחד שנקרא "מומחה בתחומו".

שלום בן משה: זה נכון לגבי רתך מומחה ולשף מומחה.

שלום בן משה: זה לא במכסה, יש פנייה מיוחדת אליי.

שלום בן משה: אני אקבל את ההמלצות, ואנחנו מאשרים את הגעתם.

טובה פינטו: ועל זה לא תחול אגרה.

שלום בן משה: לא, עזבי.

שושנה שטראוס: מאחר שיש כל מיני עובדים ושפים מומחים שקיבלנו תלונות שהתעללו בהם – אולי זה לא במקרה של בתי-מלון – יש בקבוצה הזאת עובדים שכן זקוקים להגנות אנחנו לא הצענו לפטור אותם.

שלום בן משה: יש מסלול מיוחד בעניין הזה, הסירי דאגה מלבך.

משה שרוני: קחי בחשבון שאף אחד לא יכול להתעלל בשף.

משה שרוני: כי אחר-כך השף יכול להתעלל בהם.

טובה פינטו: אני מבקשת לפטור אותנו מהאגרות האלה- -

וילמה מאור: זה לא פה.

וילמה מאור: זה מחר בוועדת כספים.

משה שרוני: אני לא מתעסק בנושא כספים.

ורד ויץ: אני קצת מוטרדת מההגדרה של מנהל, ומכך שזה לא "מנהל בכיר".

ורד ויץ: מנהל יכול להיות גם מנהל עבודה או עובד מן המניין.

ורד ויץ: אני חוששת ליטול את ההגנה של הסכם עבודה מ"סתם" מנהל.

ורד ויץ: זה צריך להיות מנהל בכיר.

משה שרוני: את רוצה שנוסיף "מנהל זוטר"?

ורד ויץ: לא.

ורד ויץ: אני רוצה שיהיה כתוב "מנהל בכיר".

שושנה שטראוס: ההגדרה הזאת באה ממחויבות של מדינת ישראל להסדרים של איגוד הסחר הבינלאומי – WTO – ואנחנו התחייבנו בפסקות מסוימות לאפשר כניסתם של מנהלים, כפי שהם מוגדרים פה.

שושנה שטראוס: לכן חשוב לנו שההגדרה תישאר כפי שהיא.

שושנה שטראוס: יש פה לא סתם מנהל עבודה, אלא בעמדה בכירה.

שלום בן משה: מנהל עבודה הולך לכיוון של מומחה.

איתי עצמון: הקראה: (4) צלם או כתב, בהמלצת לשכת העיתונות הממשלתית;

דניאל סימן: אני מנהל לשכת העיתונות.

דניאל סימן: אם אפשר להוסיף פה: צלם או כתב שליח כדי להבדיל ביניהם לבין אלה- -

משה שרוני: תגדיר לי "שליח".

משה שרוני: דניאל סימן: בין הכתבים הקבועים בישראל שנשלחים ממשרד החוץ בחו"ל, והוא אחראי להם, יש כאלה שמוצאים את פרנסתם בתקשורת הזרה בארץ.

משה שרוני: מצד אחד הם נפגעים כי מכיוון שהם לא השליחים המשרדים מנצלים אותם פה לרעה, אבל יותר מכך הם תופסים את מקומם של עובדים ישראלים שיכולים למצוא פרנסה במשרדים בארץ.

משה שרוני: מה אתה מציע?

דניאל סימן: שיהיה ברור שהכוונה היא לצלם או כתב שליח.

שושנה שטראוס: אין סיבה כי זה בהמלצה שלך.

שושנה שטראוס: רק כשאתה ממליץ אנחנו ניתן לו פטור.

שלום בן משה: הנוהל שלנו הוא שאנחנו מקבלים ממנו המלצה.

שלום בן משה: הוא ממליץ לנו, ואנחנו מאשרים.

משה שרוני: אם נציג העיתונות הממשלתית רוצה שיהיה כתוב "צלם או כתב שליח" בהמלצה- -

שלום בן משה: הוא רוצה לפטור את עצמו מהמלצה, ואני לא רוצה לפטור אותו.

דניאל סימן: לא, מהצורך להמליץ על אדם.

דניאל סימן: מאחר שהם עלולים לחשוד שמכיוון שאנחנו לא אוהבים את העמדות של הבן אדם, לא ממליצים עליו.

דניאל סימן: לכן יש הבדל בינינו לבין כאלה שנשלחים מחו"ל שיש למשרד אחריות מלאה עליהם לבין אחרים.

דניאל סימן: יש מספיק דוגמות: היה די.

דניאל סימן: ג'יי בחוף הים, והמשרד העסיק אותו מכיוון שהוא אנגלי- -

ג’ודי וסרמן: אני צריכה הגדרה של כתב שליח, לא ברור מה זה כתב שליח.

דניאל סימן: כמו דיפלומט שנשלח מטעם המשרד לחו"ל.

דניאל סימן: כתב שנשלח מגורם התקשורת בחו"ל למילוי תפקידו בארץ.

דניאל סימן: לא אדם שמצא פרנסתו כאן.

משה שרוני: קיבלנו את התיקון, אבל אל תמליצו על כל שונאי ישראל שיבואו לכאן.

משה שרוני: קחו בחשבון, אתם יותר מדי חופשיים בזה.

ג’ודי וסרמן: נוסיף הגדרה לכתב שליח.

שושנה שטראוס: או שנוסיף את זה בגוף הפסקה: צלם או כתב שנשלח בידי גורם תקשורתי בחו"ל.

ג’ודי וסרמן: איזה גוף?

דניאל סימן: גורם עיתונות.

ג’ודי וסרמן: מה זה "גורם עיתונות"?

דניאל סימן: גורם שמתעסק עם עיתונות, כי תקשורת יכולה להיות גם זמר אופרה שבא לתוכנית לכבוד חג המולד.

משה שרוני: לא זאת כוונת המחוקק.

משה שרוני: לא נכניס דברים שלא צריכים להיות.

איתי עצמון: הקראה:

אסתר אפרת: אני מנהלת מחלקת אמנות במשרד החוץ.

אסתר אפרת: אני מהססת, כי אני לא רוצה לעכב את התקנות - -

משה שרוני: משרד החוץ מהססת רק בזה, בדברים אחרים אתם לא מהססים?

אסתר אפרת: ההגדרה המדויקת צריכה להיות כזאת: "בן זוג, ילד או נתמך של איש סגל דיפלומטי או קונסולרי", כי אלה שני דברים נפרדים.

משה שרוני: סגל דיפלומטי זה לא גם קונסולרי, לפי ההגדרה?

אסתר אפרת: זה לא אותו דבר.

אסתר אפרת: יש אמנת וינה על יחסים דיפלומטיים, ויש אמנת וינה על יחסים קונסולריים, אז עדיף שזה יהיה כתוב.

אסתר אפרת: זה לא צריך להיות בעייתי.

משה שרוני: בסדר.

ג’ודי וסרמן: הוספנו: "בן זוג, ילד או נתמך".

ג’ודי וסרמן: נתמך יכול להיות גם מי שהוא לא ילד.

אסתר אפרת: נכון.

אסתר אפרת: מצדי כדי שלא יהיה ספק אפשר גם להוסיף: "בהתאם למחויבות בינלאומית של ישראל".

אסתר אפרת: זה דווקא מצמצם, אבל לא אכפת לי שזה יהיה כתוב.

אסתר אפרת: אני מוכנה להוסיף.

שושנה שטראוס: אני עדיין ב"נתמך".

שושנה שטראוס: הכוונה היא לבן משפחה נתמך?

ג’ודי וסרמן: בן של קונסול שהוא אדם עם מוגבלות ומלאו לו 23.

ג’ודי וסרמן: הוא כבר לא ילד, אבל הוא נתמך.

ג’ודי וסרמן: או הורה קשיש.

שושנה שטראוס: אז הכוונה היא לבן משפחה או ילד אפילו.

אסתר אפרת: אם זה מסבך אתכם אולי כדאי להוסיף: "בהתאם למחויבות בינלאומית של ישראל כי אז ההמלצה שלנו תהיה רק לפי מה שכתוב באמנת וינה.

שושנה שטראוס: אבל אני יודעת שאתם פונים אלינו גם כשאין הסכם כתוב, אבל יש מחויבות.

אסתר אפרת: יש מחויבות.

אסתר אפרת: יש לנו הסדרים.

אסתר אפרת: יש לנו הסכמים, ויש לנו הסדרים בין משרדי חוץ.

אסתר אפרת: זה מצמצם.

שלום בן משה: אם זה מצמצם אנחנו בעד.

משה שרוני: תמיד כשמשרד החוץ יבקש תבקש את ההסכם הבינלאומי, ואתה תדע לפי זה, ותאשר.

ג’ודי וסרמן: אז נוסיף "בהתאם למחויבות אחרי ב"המלצת משרד החוץ".

אסתר אפרת: שניהם.

ג’ודי וסרמן: לגבי הנתמך זה אושר?

שושנה שטראוס: "נתמך" או "בן משפחה נתמך".

שלום בן משה: זה בן משפחה מקרבה ראשונה, שיהיה ברור.

אסתר אפרת: זה לפי הגדרה.

אסתר אפרת: זה יכול להיות גם הורה חולה.

שלום בן משה: זאת קרבה ראשונה, שלא יביא את בן דוד שלו, את בן אחותו וכדומה.

אסתר אפרת: מה שמותר לפי האמנה.

שלום בן משה: בן משפחה זה מקרבה ראשונה, לא גיסו, בן אחותו, אח של אשתו.

אסתר אפרת: זה לא גיסו או בן אחותו, אבל זה יכול להיות הורה חולה- -

ג’ודי וסרמן: זה יכול להיות ילד של בן זוג שהוא לא ילד שלו.

משה שרוני: קרבה ראשונה, זה הכול.

אסתר אפרת: אם אנחנו כותבים "בהתאם למחויבות", זה בהתאם להגדרה באמנת וינה.

משה שרוני: מה אומרת אמנת וינה?

אסתר אפרת: האמנה איננה אתי כאן.

ורד ויץ: מה הכוונה "יהלומן", מי זה?

שלום בן משה: מדובר על בעלי חברות, לא על מלטש יהלומים.

ורד ויץ: אז אולי כדאי להבהיר.

שלום בן משה: זה ברור אצלנו.

שלום בן משה: זה בהמלצת המפקח על היהלומים שיש למדינה עניין שהוא יבוא לכאן.

שלום בן משה: הוא מעסיק עובדים ישראלים רבים ותורם לייצור.

שלום בן משה: זה לא עוד יהלומן שמגיע לארץ.

איתי עצמון: הקראה:

משה שרוני: זה בסדר.

איתי עצמון: הקראה: (8) סגל בכיר של חברת תעופה זרה או חברת ספנות זרה על פי מחויבות בין- לאומית של מדינת ישראל.

משה שרוני: מאה אחוז.

איתי עצמון: הקראה:

שושנה שטראוס: יש חובה ליתן חוזה בכתב, חובה ליתן מגורים על חשבון המעסיק ולהחזיק מסמכים במשרד המעסיק.

איתי עצמון: הקראה:

שושנה שטראוס: אנחנו לא רוצים שאנשים יהיו נטל על המדינה, אבל אנחנו לא צריכים לחייב אותם בביטוח מסוים על חשבון המעביד.

שושנה שטראוס: אז אם לעובד שמגיע יש ביטוח משלו המעביד לא צריך לעשות ביטוח נוסף.

ג’ודי וסרמן: סעיף 4 אינו בסמכות הוועדה הזאת, אלא בסמכות ועדת כספים.

איתי עצמון: הקראה:

משה שרוני: התיקונים שכל הצדדים הסכימו עליהם אושרו.

משה שרוני: תודה רבה.