ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 90, 2006-11-06 11:00

משה שרוני: בוקר טוב.

משה שרוני: אני פותח את הישיבה בנושא תקנות עובדים זרים (פיקדון לעובדים זרים), התשס"ו-2006.

שושנה שטראוס: התקנות המוצעות באות לקבוע בחקיקת משנה הסדר שכבר קיים שנה וחצי מכוח נוהל כשהתחילו את השיטה החדשה של העסקת עובדים זרים באמצעות קבלני כוח אדם.

שושנה שטראוס: שיטת הפיקדון עובדת מצוין ותורמת לעובדים הזרים.

שושנה שטראוס: קבוע בה שכל חודש כל מעסיק מפקיד סכום של 700 שקל בחשבון בנק מסוים על שם העובד, והסכום הזה מצטבר עבור העובד עד שבסוף שהותו בישראל הוא יוצא מישראל ומקבל את הכספים.

שושנה שטראוס: הוא מקבל את הכספים רק בתנאי שהוא יוצא במועד מישראל, ועל כל חודש שהוא מאחר לצאת מישראל בתום תקופת האשרה שלו מקזזים לו חלק מן הסכום הזה בהדרגתיות עד שאחרי 6 חודשים הוא כבר לא יהיה זכאי לכסף אם לא הוא יצא בזמן.

שושנה שטראוס: להסדר הזה יש 3 מטרות עיקריות: המטרה הראשונה היא לעודד את העובדים הזרים לצאת מישראל במועד, כי הם יודעים שכשהם יוצאים הם מקבלים סכום רציני שנחסך עבורם; שנית, זה מבטיח שעובדים יקבלו פיצויי פיטורים וזכויות כמו שצריכים לקבל; ושלישית, זה גם מעלה את עלות העסקת העובדים הזרים כדי אולי להכניס ישראלים לתחום, שזאת מטרה כללית של הממשלה.

משה שרוני: ישראלים רוצים לעבוד?

שושנה שטראוס: ישראלים נכנסו לתחום הזה מאז שהתחילו את שיטת הפיקדון.

שושנה שטראוס: פה יש פירוט השיטה.

משה שרוני: למחלקה המשפטית יש משהו להוסיף?

שושנה שטראוס: סיכמנו עם הלשכה המשפטית שלכם שהאוצר אמור לקבוע תקנות לגבי אופן ניהול חשבון הבנק הזה לעובד, והתקנות האלה טרם הותקנו.

שושנה שטראוס: לכן כל הדיון היום יהיה כפוף לתקנות שהאוצר יגיש תוך זמן קצר, אנחנו מקווים.

משה שרוני: אם יהיה להם זמן להכין את זה.

שי סומך: התשלומים האלה הם במקום פיצויי פיטורים ובמקום הפנסיה.

שי סומך: תחליף של הפנסיה לעובדים זרים זה לא רלוונטי כי הם לא נשארים עד גיל 65-67.

יאראק רנטו: אני מייצג כאן את התאחדות תאגידי כוח האדם בענף הבניין, אלה הגופים שהוקמו לפי החוק כדי להיות המעבידים של העובדים הזרים בענף הבניין.

יאראק רנטו: עקרונית אין לנו התנגדות לתקנות הללו; אנחנו גם מקבלים שצריך לשלם פיצויים לאנשים האלה כשהם מסיימים את עבודתם כאן.

יאראק רנטו: השאלה היא שאלה של הסכום.

יאראק רנטו: בסעיף 1(יא) בחוק העובדים הזרים קובע שהשר באישור ועדה העבודה רשאי לקבוע הוראות ותנאים בדבר חובת מעבידו של עובד זר לשלם לקרן – וכאן חשוב להעיר שצריך קודם כל שמשרד האוצר יסדיר את ניהול הקרן.

יאראק רנטו: אבל אני רוצה להדגיש שייקבע סכום שלא יעלה על 700 ₪ לעובד לחודש.

יאראק רנטו: זאת התקרה שקבע המחוקק, והשאלה היא מדוע התקנה מדברת על הסכום הזה מיד.

יאראק רנטו: מדוע צריך ללכת לתקרה?

משה שרוני: מה אתם מציעים?

יאראק רנטו: אנחנו מציעים להיצמד לשיעור משלמים לכל העובדים המקומיים במדינת ישראל וגם לכל העובדים הזרים שמועסקים במדינת ישראל, למעט אלה בענף הבניין – כלומר 8.33%.

יאראק רנטו: זאת ההפרשה לפיצויים לכל עובד במדינת ישראל, לעובד זר בענף החקלאות, לעובד זר בענף הסיעוד וכולי.

משה שרוני: מה הסכום החודשי שהוא מקבל?

יאראק רנטו: החישוב שלנו הוא שזה יחסוך לכל מעביד - -

משה שרוני: לא שאלתי את זה, שאלתי מה המשכורת שהוא יקבל?

משה שרוני: אני רוצה לעשות חישוב מה זה 8.33%.

יאראק רנטו: כ- 4000 ₪.

משה שרוני: אז זה 330 ₪ אתם רוצים, לא יותר.

שלום בן משה: הוא מקבל יותר.

משה שרוני: אפשר לחשוב שכולם יוצאים מיליונרים מהארץ.

יאראק רנטו: המיליונרים האמיתיים שיצאו מהחוקים האלה, אולי בצדק, זה הקופה של המדינה.

יאראק רנטו: לקוחות שאני מייצג משלמים עבור כל עובד זר סכומים יפים לאוצר המדינה, זה גם הרעיון, זה לא מוסתר.

יאראק רנטו: חברתי הזכירה כאן שהכוונה בסעיף הזה היא גם לייקר עוד קצת.

משה שרוני: כמה כסף מפסידים חברות כוח האדם על העובדים האלה?

יאראק רנטו: אני מניח שמי שמפסיד לא יעסוק בתחום הזה.

משה שרוני: הבנתי.

יאראק רנטו: אנחנו למדנו שבמדינת ישראל להרוויח זה לא עונש.

יאראק רנטו: יחד עם זאת מי שמרוויח צריך לשלם לציבור, אבל כמו שלא מעלים כל הזמן את מס ההכנסה, אלא מדברים על הורדתו, גם כאן לא צריך להגזים.

יאראק רנטו: השאלה שהוועדה צריכה לשאול את עצמה היא מדוע בענף הבניין צריך להיות הסדר שונה מזה של כל העובדים במשק, כולל העובדים הזרים, למעט אלה בענף הבניין?

משה שרוני: אנחנו נקבל עכשיו הסבר ממשרד התמ"ת.

שושנה שטראוס: לא ראוי להעלות את הטענה הזאת פה, כי התקנות האלה נקבעו בהסכמה של המשרדים, של הקבלנים ושל איגוד קבלני הבניין.

שושנה שטראוס: זה הוסכם לפני שנתיים, וכל ההסדר נקבע כפוף לסכום הזה ולהסדר הזה.

שושנה שטראוס: אין מקום עכשיו להעלות טענות נגד זה, זה סוכם בין כל הצדדים.

יאראק רנטו: זה לא נכון עובדתית.

משה שרוני: בסדר, אנחנו נבדוק בסוף.

שלום בן משה: אני ראש היחידה לעובדים זרים במשרד התמ"ת.

שלום בן משה: אני נותן את ההיתרים לעובדים הזרים.

שלום בן משה: ראשית, שושנה אמרה מילים בסלע, זה סוכם במשא ומתן ארוך על דעת כל הגורמים שנגעו בעניין, ופועלים כך כבר שנה וחצי.

שלום בן משה: אבל בכל זאת כדי להוכיח שעשינו שיקול דעת בין העובדים האלה לבין אחרים, לפי היכולות וכדומה – למשל בסיעוד, כשאנחנו עומדים לאשר שיטת העסקה חדשה אנחנו מבקשים מהקשישים לשלם פחות מאשר אנחנו מבקשים מהקבלנים, כי לקשישים אין כסף.

שלום בן משה: לכן הפעלנו שיקול דעת לגבי גובה הסכום, והם משלמים פחות מ- 700 ₪.

שלום בן משה: העובדים משתכרים הרבה יותר גבוה, הקבלנים מרוויחים יותר, והתאגידים מרוויחים הרבה יותר מכולם.

שלום בן משה: אצל הסיעודיים הסכום יהיה נמוך יותר.

שי סומך: 700 השקלים המוצעים כאן הם שווי ערך ל- 17.5%, לא ל- 8.33% - פנסיה ופיצויי פיטורים.

שי סומך: זה מתבסס על ועדה בין-משרדית שפעלה לפני כמה שנים שהציעה את הסכום הזה.

שי סומך: למיטב ידיעתי, יש גם הסכם קיבוצי לתחום הבניין שמבטיח גם זכויות פנסיה, והחוק הזה בעצם מחליף את ההסכם הקיבוצי.

ורד ויץ: הוא לא מחליף.

שי סומך: יש סעיף מפורש בחוק שמחליף.

שי סומך: אני אמצא אותו ואקריא.

יאראק רנטו: באותה הזדמנות אולי שיחפש גם את ההסכם עם העובדים שלי.

יאראק רנטו: אני הייתי שמח לראות אותו, וגם הם היו שמחים לראות אותו, כי הם כנראה חותמים על דברים בלי לדעת.

משה שרוני: מתי נגיע ליום שלא יהיו חברות כוח אדם בארץ?

משה שרוני: יש לשכת תעסוקה שתעסוק בזה.

דוד קשני: אני מעמותת "קול בשכונות".

דוד קשני: אנחנו עוזרים להרבה עובדים זרים.

דוד קשני: יש לי שלוש שאלות: מה קורה לאדם שעובד בשני מקומות עבודה?

דוד קשני: הוא גמר את העבודה פה והלך לעבוד שם – האם יהיה לו 700 כפול 2?

דוד קשני: מה קורה לאדם ששינה את מקום העבודה שלו?

דוד קשני: והאם זה צמוד למשהו?

משה שרוני: צמוד לדולר או לאירו אתה רוצה.

דוד קשני: הוא יעבוד 3-5 שנים.

דוד קשני: למה זה צמוד?

משה שרוני: הוא לא יכול לעבוד 3 שנים כי יש פרק זמן שהוא יכול להיות כאן.

יאראק רנטו: יש בחוק סעיף הצמדה, זה מסודר.

אבנר עורקבי: אני מעמותת ענב"ל.

אבנר עורקבי: יש לנו נייר עמדה ביחס לעובדים הזרים.

אבנר עורקבי: ראינו את החוק רק אתמול וממש נבהלנו.

אבנר עורקבי: להרבה נכים יש עובדים זרים, ועכשיו כל נכה יצטרך לשלם עוד 700 ₪- -

קריאות: זה לא הם.

משה שרוני: זה לא לסיעודי.

וילמה מאור: אמרו לכם שזה לא לסיעודי.

משה שרוני: מדברים כאן על פועלי בניין, לא עליכם.

ג’ודי וסרמן: בנושא הזה יש לי הצעה.

ג’ודי וסרמן: הנושא של ענף הבניין מופיע בתקנה הראשונה בשורה השלישית, אבל אני מסכימה שזה לא כל-כך ברור ולא בולט לעין.

ג’ודי וסרמן: לכן אני מציעה שבכותרת של תקנות הפיקדון לעובדים הזרים נוסיף "בענף הבניין", כדי שיהיה ברור על מה זה חל.

שי סומך: סעיף 1 (יא) (ו) לחוק עובדים זרים אומר: "נקבעו בהסכם קיבוצי או בצו הרחבה כמשמעותם בחוק הסכמים קיבוציים תשי"ז-1957, הוראות בדבר תשלומים סוציאליים שעל המעביד או העובד הזר לשלם לקרן פנסיה, לתוכנית חיסכון אחרת, לקופת תגמולים או לתשלום פיצויי פיטורים, יעביר המעביד לקרן או לחשבון הבנק, לפי העניין, ואליהם בלבד את התשלום הסוציאלי שהוא חב בו, והכול בשיעורים שנקבעו בהסכם הקיבוצי או בצו ההרחבה כאמור, והוראות ההסכם הקיבוצי או צו ההרחבה לעניין זה לא יחולו;

טל דגן: אני מ"קו לעובד".

טל דגן: אנחנו רוצים להעלות כמה דברים שדרושים הבהרה או תיקון בתקנות.

טל דגן: התקנות לא התייחסו למצב, לפי החוק: "השר ממונה להתקין תקנות במקרים ובתנאים שדלקמן יהיה העובד הזר רשאי לקבל את כספי הפיקדון, כולם או חלקם, אף לפני המועד".

טל דגן: במקרה שהעובד חלה למשל, ועדיין נמצא בארץ לא הגיוני שהוא יצטרך לחכות עד שהוא יצא מהארץ כדי לקבל את כספי הפיקדון.

משה שרוני: הבנו.

ג’ודי וסרמן: זה לא נכנס ל-6(א), שהוא עזב?

דבי גילד חיו: אנחנו מדברים, למשל, על אדם שנעשה נכה, והוא לא יכול לעבוד, והוא נמצא עדיין בארץ.

דבי גילד חיו: הקטגוריה שנמצאת בחוק לא נכנסה לתקנות.

שושנה שטראוס: עובד יכול לפנות לממונה כדי להצביע על נסיבות מיוחדות שלא היו תלויות בו ושבגינן הוא לא יכול היה לצאת, והממונה יכול להתיר לו לקבל את הכספים.

שושנה שטראוס: אבל הוא יקבל את הכספים כשהוא יצא.

ג’ודי וסרמן: את מתכוונת ל- 6(ב).

משה שרוני: מה את מציעה?

טל דגן: שייקבע סעיף שידון במקרים האלה.

טל דגן: אתם רוצים את הנוסח?

ג’ודי וסרמן: לא את הנוסח.

ג’ודי וסרמן: לנו זה לא נותן מענה.

ג’ודי וסרמן: אם הוא לא יכול לעזוב עד התקופה כי הוא נהיה נכה.

טל דגן: הגיוני שהוא יקבל את כספי הפיקדון ויוכל להשתמש בהם לצורך השהות בישראל.

טל דגן: זה לא הגיוני שצריך לחכות ליציאה; מקרה אחר הוא שהוא נמצא בתהליך של קבלת אשרה, לפי הליך של זוגיות, אז הוא לא יצא כי הוא הכיר פה בת זוג ישראלית, ולא הגיוני לשלול ממנו את פיצויי הפיטורים שמגיעים לו כחוק.

משה שרוני: שלא יתחתן עם ישראלית.

טל דגן: המחוקק בפירוש התייחס לנקודה שיש מקרים שבהם צריך להעניק לו את כספי הפיקדון לפני מועד עזיבתו את הארץ.

טל דגן: זאת אומרת, מראש הובאה בחשבון האפשרות שהעובד לא יצא מן הארץ ועדיין יהיה זכאי לכספים הפיקדון.

טל דגן: זה קבוע בחוק- -

משה שרוני: הפיקדון הזה הוא כדי שנהיה בטוחים שהוא עוזב את הארץ.

משה שרוני: נקודה.

ג'ודי וסרמן: על איזה סעיף דיברת?

טל דגן: סעיף 1 (יא) (ז)(3).

ג'ודי וסרמן: הוא רשאי לקבוע הוראות, הוא לא חייב לקבוע הוראות.

טל דגן: אמרנו שהתקנות כפי שהן לא כיסו את המצב.

לילי נתיב: אני יו"ר התאחדות תאגידי כוח אדם זר.

יאראק רנטו: שלא יודעת כלום על ההסכם שהיא הסכימה על התקנות האלה.

יאראק רנטו: לא גילו לה שהיא הסכימה.

לילי נתיב: נכון להיום כאשר הדברים האלה לכאורה פועלים, לא הוקצב שום פרק זמן סביר שבו עובד זר יקבל את הכסף מרגע שהעובד מודיע שהוא עוזב את הארץ אם הוא רוצה לקבל את הכספים בחשבון הבנק שלו בחו"ל.

משה שרוני: מה את מציעה?

לילי נתיב: שנקצוב זמן למשרד התמ"ת או לבנק מסד או לבנק שהמדינה תחליט לעבוד אתו.

לילי נתיב: שיהיה פרק זמן סביר להעברת הכסף.

יאראק רנטו: 45 יום.

שושנה שטראוס: החוק קובע שיש 3 חודשים להעביר את הכספים.

שושנה שטראוס: בפועל אנחנו מעבירים את זה בהקדם האפשרי.

שושנה שטראוס: היום אמרו לי שמנסים להוריד את פרק הזמן ל- 4 ימים, אבל החוק מקציב 3 חודשים.

שלום בן משה: המחוקק נתן לזה תשובה.

ג’ודי וסרמן: לעניין סעיף 2, החשבונות שמנוהלים בידי האוצר.

ג’ודי וסרמן: הוראות החוק מחייבות שהאוצר יתקין תקנות בקשר לניהול החשבונות האלה.

ג’ודי וסרמן: הבנתי שעד עכשיו שר האוצר לא התקין תקנות בעניין, ואני מבינה שכרגע הבקשה של התמ"ת היא שלא לאשר את התקנות האלה, אלא לאחר ששר האוצר יתקין תקנות בעניין.

שי סומך: התקנות ייכנסו לתוקף כשייכנסו לתוקפן התקנות של הממונים.

ג’ודי וסרמן: לא.

ג’ודי וסרמן: התקנות לא יאושרו, אלא לאחר שיותקנו תקנות בידי שר האוצר.

ג’ודי וסרמן: כדי שיהיה ברור למעסיקים ממתי חלה עליהם החובה להעביר את הכספים לחשבונות, לפי התקנות.

שושנה שטראוס: גם כפוף לאותן תקנות.

ג'ודי וסרמן: אנחנו נראה מהן התקנות, ואז הוועדה תחליט.

משה שרוני: מה הבעיה להכין את התקנות?

משה שרוני: אם אין כוח אדם אני אביא כוח אדם מחו"ל.

משה שרוני: בואו נעשה דבר מושלם.

ג’ודי וסרמן: לעניין תקנה 5.

ג’ודי וסרמן: מדובר על העברת כספים בניכוי מס כדין, ויש כאן הפניה לסעיף 1(יא)(ד), ו-1(יא)(ה)(2).

ג’ודי וסרמן: השאלה היא האם רוצים להוסיף על החובה שנקבעה בחוק לעניין 15% למס הכנסה.

ג’ודי וסרמן: אם מדובר על הניכוי הזה, צריך לומר שמדובר על הניכוי הזה ולא על ניכויים אחרים שאנחנו לא יודעים למה הכוונה.

ג’ודי וסרמן: אם זאת הכוונה אפשר למחוק את המילים "בניכוי מס כדין" וגם ב- 1(יא)(ד), כי אין שם שום ניכוי, אלא זה סעיף מסמיך.

שושנה שטראוס: הבעיה היא שאם יהיה שינוי בנושא הזה יחייבו אותנו לתקן תקנות.

שושנה שטראוס: מאחר שזה נאמר במפורש בסעיף בחוק - -

ג’ודי וסרמן: אז נוריד את המילים "בניכוי מס כדין" ונרשום: "ניכוי לפי סעיף 11(יא)(ה)(2).

שושנה שטראוס: "הניכוי הוא בהתאם לאמור", שזה היום 5%.

שושנה שטראוס: אם יהיו שינויים כאלה- -

ג’ודי וסרמן: אנחנו מפנים לסעיף.

ג’ודי וסרמן: אם יהיה שינוי בסעיף ההפניה תהיה לאותו סעיף שבו יחול שינוי.

שושנה שטראוס: אז בלי להזכיר את המילה "בניכוי"- -

ג'ודי וסרמן: "בניכוי", בלי "מס כדין, בהתאם לאמור בסעיף 1(יא)(ה)(2), או "ניכוי מס הכנסה", אבל שיהיה ברור למה הכוונה.

שושנה שטראוס: זה ניסוח שכולל את כל הניכויים האפשריים בשני הסעיפים, ואני מעדיפה להשאיר את זה- -

ג’ודי וסרמן: אבל אין ניכוי לפי 1(יא)(ד).

ג’ודי וסרמן: "במקום ובתנאים שקבע השר".

ג’ודי וסרמן: השר לא קבע, אז אין לנו ניכוי.

ג’ודי וסרמן: אנחנו לא נאשר ניכוי בזמן שאין לנו ניכוי.

ג’ודי וסרמן: אם השר יקבע ניכוי ספציפי, והוועדה תאשר את זה, יהיה ניכוי.

שי סומך: לא יהיה ניכוי מס?

ג’ודי וסרמן: יהיה ניכוי רק של 15%, לפי (ה)(2), אבל לא ניכוי ערטילאי אחר שאנחנו לא יודעים מהו.

משה שרוני: צריכים לקחת בחשבון את כל הדברים.

משה שרוני: או שרוצים לסגור הרמטית או סתם ככה.

יובל יעקובי: לגבי "ניכוי מס כדין", יכול להיות שהסעיף הזה מדבר גם על הרווחים שנצברו עם ריבית והצמדה על הפיקדון.

יובל יעקובי: ואז יש פה עניין של מס הכנסה רגיל.

שי סומך: המס הוא בשיעור סופי של 15%.

יאראק רנטו: למה, אם הוא יותר מ- 180 יום בשנה זה חל עליו.

שי סומך: תנאים שנצברו לעובד הזר בקרן או בחשבון הבנק, יוטל עליהם מס הכנסה בשיעור סופי של 15% ללא זכות לפטור, ניכוי או פעילות כלשהם.

שי סומך: זה 15%, תברר עם רשות המסים.

שושנה שטראוס: בכל זאת ייתכנו שינויים.

יובל יעקובי: אני לא מבין למה להוריד את זה.

יובל יעקובי: מה זה תורם אם אנחנו מורידים "ניכוי מס כדין".

משה שרוני: אני שואל אותך מתי תגמרו את התקנות.

ג’ודי וסרמן: איזה מס?

ג’ודי וסרמן: אתה מבקש מהוועדה אישור לניכוי מס כדין, והוועדה שואלת אותך "איזה מס נוסף ל- 15%" – האם יש מס כזה או לא.

ג’ודי וסרמן: אתם אומרים שאין מס כזה.

יובל יעקובי: אני רק אומר מה הבעיה בניסוח הזה.

ג’ודי וסרמן: הוא מאוד בעייתי.

משה שרוני: אנחנו מנסחים את הדברים בצורה ברורה ביותר, בלי פרשנויות.

משה שרוני: אצלכם באוצר יש פרשנויות.

שי סומך: אם תרצו להוסיף מס, ואני חושב שאתם לא - - - ה (2).

משה שרוני: בדיוק.

יובל יעקובי: בסדר.

דבי גילד חיו: מהאגודה לזכויות האזרח.

דבי גילד חיו: בהמשך לעניין הקצבת הזמן, גם בסעיף 7(א) יש הוראה שהכספים יועברו לעובד הזר, לפי אישור הממונה.

דבי גילד חיו: אני יודעת שעכשיו לוקח שבועות רבים עד שמקבלים אותו.

דבי גילד חיו: לפי דעתי, צריך להקציב פרק זמן קצר של 7-10 ימים.

משה שרוני: למה שלא נכתוב 48 שעות?

דבי גילד חיו: עוד יותר טוב.

ג'ודי וסרמן: תוך כמה זמן הממונה נותן היום אישורים?

ג'ודי וסרמן: ב- 7(א) יש אישור ממונה.

שושנה שטראוס: 7(א) זה פרטים על חשבון הבנק.

דבי גילד חיו: "כספי הפיקדון ישולמו לעובד הזר, לפי אישור הממונה".

דבי גילד חיו: אנחנו יודעים שהיום זה לוקח שבועות ארוכים.

שושנה שטראוס: אמרנו שמנסים להוריד את זה עכשיו ל- 4 ימים.

שושנה שטראוס: לפעמים יש חגים וימי שבתון, אבל עקרונית החוק קובע שיש 3 חודשים.

קריאה: 30 יום.

ג’ודי וסרמן: איפה ההגבלה של 30 יום?

קריאה: אין הגבלה.

שושנה שטראוס: החוק מדבר על 3 חודשים.

קריאה: בנוהל הביצוע זה מתקיים עד 30 יום.

משה שרוני: אפשר לקבוע בתקנות 30 יום.

שושנה שטראוס: הרשויות מנסות להעביר את הכספים כמה שיותר מהר - -

ג'ודי וסרמן: אז בשלב זה יוסף "תוך 30 ימים", לפי הצעת היושב ראש.

ג'ודי וסרמן: אם זה יהיה זמן קצר יותר, מה טוב.

דבי גילד חיו: עוד הערה אחת.

דבי גילד חיו: בחוק כבר נקבע, ואני לא מעריכה שזה ישונה כאן, ניכויים מכספי הפיצויים או מכספי הפנסיה במקרה שהעובד לא עוזב, אף על פי שלדעתנו זאת פגיעה מאוד קשה בזכויות אדם ובזכויות עובדים.

דבי גילד חיו: קבלת הפנסיה לא צריכה להיות מותנית באינטרסים אחרים של המדינה.

דבי גילד חיו: היא צריכה לפעול בדרך אחרת- -

משה שרוני: במה לפעול?

משה שרוני: אם העובד צריך לעזוב הוא צריך לעזוב.

משה שרוני: על מה אנחנו מדברים כאן?

משה שרוני: להתחשב רק בעובד הזר ולא במדינה.

דבי גילד חיו: אני רוצה למצוא את האיזון- -

משה שרוני: איזה איזון את יכולה למצוא?

משה שרוני: מה את מציעה?

דבי גילד חיו: יש פה סעיפים שמקשים לקבל את הכסף.

דבי גילד חיו: למשל בסעיף 7 יש חובת העברה בנקאית רק לחשבון בחו"ל.

דבי גילד חיו: זה תנאי קשה ובלתי סביר.

דבי גילד חיו: מדובר בעובדים מאוד מוחלשים, אנשים שספק אם יש להם חשבונות בנק בחו"ל, ואין סיבה להערים קשיים מסוג זה שיכולים לסכל את העברת הכספים אם העובד עוזב בזמן.

משה שרוני: הפתרון הוא שצריך לתת את זה כאן ולא בחשבונות בנק - -

דבי גילד חיו: זה היה קודם ועכשיו הקשו.

קריאה: - - -

דבי גילד חיו: יכול להיות שהכוונה המקורית הייתה טובה, להגן על העובד שהכספים יגיעו רק אליו, אבל בפועל זה תנאי מאוד קשה להרבה עובדים זרים.

שושנה שטראוס: זה נושא שבא על דעתנו בחודשים האחרונים בעקבות פניות של תאגידים.

שושנה שטראוס: עקרונית אנחנו מסכימים לתת אפשרות להעביר את הכספים האלה לידי העובד כשהוא נמצא בנמל התעופה ועבר את ביקורת הגבולות.

שושנה שטראוס: אבל מאחר שאין לנו תקנות של החשב הכללי במשרד האוצר, והם צריכים להתאים את התקנות לאפשרות הזאת- -

משה שרוני: אולי תעמדו להם על הראש במשרד האוצר שיעשו את התקנות האלה?

שושנה שטראוס: הם הבטיחו לנו שהם יעשו את זה ושישקלו את האפשרות הזאת.

שושנה שטראוס: אני יכולה להסכים בהסתייגות שתהיה אפשרות כזאת כפוף לתקנות האלה.

משה שרוני: צריכים לפתור את הבעיה בצורה הטובה ביותר.

ורד ויץ: אני רוצה לומר דבר שמתקשר לדבריה של עורכת הדין מהאגודה לזכויות האזרח.

ורד ויץ: גם אני מודה שהשימוש בכספים שנועדו לתשלום פנסיה, לפי הסכם או לפיצויי פיטורים, לפי חוק עבודה מגן בתור סנקציה להוציא עובד מן הארץ במועד, הוא לא מידתי.

משה שרוני: הבנתי אותך.

ורד ויץ: אני רוצה לומר עוד דבר בהקשר הזה.

ורד ויץ: לפחות צריך לקבוע איך מיידעים את העובד.

ורד ויץ: האם העובד יודע שנוסף לסנקציות אחרות אם הוא לא יצא במועד מן הארץ, הכספים האלה שלו ייפגעו?

משה שרוני: צריכים לחייב את חברות כוח האדם שמביאות אותם לתת לעובד מכתב שאומר שאם הוא לא יעזוב את הארץ במועד הוא לא יקבל את הכספים האלה.

משה שרוני: אם תלך למקום עבודה אחר גם לא תקבל אותם.

משה שרוני: גם העובד הזר צריך לדעת שהוא צריך לעבוד לפי החוקים שלנו ולא לפי החוקים שלהם.

יאראק רנטו: זה נעשה.

ורד ויץ: מה קורה אם עובד שזכאי לפיצויי פיטורים, ובמהלך שהותו כאן עוזב מקום עבודה אחד ועובר לאחר?

ורד ויץ: איך זה מוסדר?

שושנה שטראוס: כל מעסיק שמעסיק את העובד הזר חייב לשלם 700 שקל.

שושנה שטראוס: בענף הבניין העובדים כל הזמן עוברים מקבלן כוח אדם אחד לאחר, הם חופשיים לעבור כל שלושה חודשים.

שושנה שטראוס: לכן כל פעם קבלן כוח האדם החדש מפקיד 700 שקל, והכול הולך לחשבון אחד על-שם העובד כי יש רציפות כללית, והסכום מצטבר על שמו של העובד.

לילי נתיב: הנוהל שעורכת הדין שטראוס מדברת עליו מיושם כבר, ועובדים ביציאתם מן הארץ זכאים לבחור האם לקבל את הכספים האלה לאחר מעבר הגבולות בדלפק של בנק הפועלים בנתב"ג.

לילי נתיב: זה קורה ברוב המקרים.

לילי נתיב: שנית, אני מבקשת להעיר לכל הנציגים של האגודות לזכויות האזרח, שהעובד הזר בענף הבניין מופלה עשרות מונים לטובה מכל עובד ישראלי אחר במשק.

קריאה: זה לא במקרה.

משה שרוני: אני לא רוצה להתווכח על זה.

משה שרוני: יש כאן ויש כאן.

משה שרוני: צריכים לקחת את הדברים בפרופורציה ולא לעשות מזה "קייס".

ג’ודי וסרמן: אני מבינה מעורכת הדין שטראוס מהתמ"ת שבישיבה הבאה לפני אישור התקנות אתם תחזרו עם ההסדר למתן הכספים לעובד במועד היציאה מן הארץ או פתרון חלופי אחר לעובדים שאין להם חשבונות בחו"ל.

שושנה שטראוס: כן.

שושנה שטראוס: בהסכמה עם האוצר.

דבי גילד חיו: בסעיף 8 עובד מותנה שעובד שנפטר יקבל את הכסף בחשבון בנק שהורה עליו טרם פטירתו.

דבי גילד חיו: זאת גם בעיה שיכולה למנוע, במקרה שהוא לא נתן את החשבון, שהכסף יגיע אליו.

משה שרוני: נתייחס גם לעניין הזה.

ג'ודי וסרמן: אז תחשבו על פתרון גם לעניין עובד שנפטר שלא דווח על חשבון בנק.

שושנה שטראוס: אנחנו חושבים על פתרון מדורג שעובד יכול לקבוע מוטב או חשבון בנק, ואם לא קרה שום דבר נדרוש ממנו צו ירושה.

שושנה שטראוס: בשלב הראשון אנחנו רוצים למנוע את הטרחה מהעובד להוציא צו ירושה.

קריאות: - - -

שושנה שטראוס: לגבי קביעת זמן של ג30 יום להעברת כספי הפיקדון, אני עדיין הייתי מעדיפה את 3 החודשים שקבועים בחוק- -

משה שרוני: לא.

משה שרוני: זה יותר מדי.

שושנה שטראוס: - - הייתי מבקשת שייקבע חריג ל- 30 ימי עבודה של הבנקים וגם למקרים מיוחדים או בעיה מיוחדת.

משה שרוני: באיזה מקרים?

אהרון ברזני: 30 יום זה מספיק.

שלום בן משה: באוקטובר למשל יכולה להיות בעיה גדולה בגלל החגים.

קריאה: אבל זה 30 ימי עבודה.

שלום בן משה: 30 ימי עבודה זה בסדר גמור.

משה שרוני: הבנק בשדה התעופה לא פועל?

משה שרוני: רבותיי, אנחנו עוד לא מאשרים את זה.

משה שרוני: בישיבה הבאה אני רוצה לסיים סופית, ואני רוצה לראות תקנות של האוצר.

משה שרוני: תודה רבה לכולכם.