ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 95, 2006-11-06 11:45

משה כחלון: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד), התשס"ו-2006.

משה כחלון: התחלנו לקרוא את התקנות והגענו לתקנה 20.

לאה ורון: נותרו תקנות 10 ו-12, ואני מבינה שגם התאחדות התעשיינים הביאה הצעת נוסח לתקנה 12.

משה כחלון: אנחנו מאוד מעוניינים לסיים את התקנות היום.

משה כחלון: אודי, אתה קיבלת את המכתב של החברה?

אודי זוהר: לא.

אתי בנדלר: לגבי תקנה 8(א).

אתי בנדלר: הבנתי מה הם מבקשים, אבל השאלה אם מוכנים לקיים דיון חדש.

אתי בנדלר: בתקנה 8(א) נאמר: "המבקש תעודת סוג, תעודת סוג זמנית, שינוי בתעודת סוג, חידוש שתעודת סוג, תעודת סוג תוספת (STC) או".

אתי בנדלר: הם מבקשים שאחרי המלים "שינוי בתעודת סוג", נוסיף בסוגריים את המלים ATC.

אתי בנדלר: זאת כדי שיהיה ברור שמדובר באיזשהו מונח מקצועי מקובל.

אתי בנדלר: אם מוכנים, אדוני צריך להחליט אם הוא מקיים דיון חדש בתקנה הזאת.

משה כחלון: אם כך, אנחנו צריכים לקיים דיון חדש על העניין הזה ולהצביע פעם נוספת.

משה כחלון: אני חושב שכדאי לעשות זאת, משום שמדובר בתיקון טכני.

משה כחלון: אני מבקש להביא להצבעה פתיחת דיון מחדש של סעיף 8.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: התיקון אושר פה אחד.

אתי בנדלר: בתקנה 8(א) לתקנות, אחרי המלים "שינוי בתעודת סוג", יבוא "(ATC)".

אתי בנדלר: השאר נשאר כמו שהיה.

משה כחלון: מי בעד השינוי לפי הנוסח המוצע?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: התיקון אושר.

משה כחלון: סעיף 8 אושר.

מלי סיטון: סעיף 20.

מלי סיטון: אגרת בחינה למתן תוספת הגדר.

מלי סיטון: עובד טיס המבקש להיבחן בקשר למתן תוספת הגדר מההגדרים המפורטים בטור א' בטבלה שלהלן, או חידוש הזכויות על פיהם, ישלם בעת הגשת הבקשה להיבחן בבחינות כמפורט בטור ב' או לפי העניין, אגרה בעד כל בחינה בשקלים חדשים כמפורט להלן: טור א' – סוג ההגדר טור ב' – בחינה מעשית טור ג' – בחינה עיונית (1)(א) הגדר שאינו סילון 900 400 (1)(ב) הגדר אווירון (קבוצות 1,500 210 א, ב, ג, ו-ד') ורוטורקרפט (1)(ג) הגדר אווירון זעיר 900 155 (2) הגדר מכשירים 800 400 (3) הגדר טיסות מרחב לילה 700 210 בתנאי כטר"מ (4) הגדר חקלאי 800 210 (5) הגדר נוסף למאמן טיס 1,250 400 (6) הגדר פיקוח על תנועה אווירית 800 500 (7) הגדר מקפל מצנחים 800 400 (8) הגדר מאמן מפקח על תנועה 400 250 אווירית (9) הגדר מאמן תדריכן מודיעין 250 210 טיס (10) הגדר טכנאי בדק כלי טיס 210 בכל שלב או חלק ממנו סוג 1 או סוג 2 (11) ערר על מבחן עיוני -- 210

משה כחלון: מה היה עד עכשיו?

מלי סיטון: אני יכולה לומר מה היה עד עכשיו, אבל זה נוסח התקנות שאנחנו מבקשים.

משה כחלון: אנחנו רואים שהייתה עלייה.

אודי זוהר: לגבי סעיף (1)(ב), הגדר אווירון, אנחנו מציעים לעשות חלוקה אחרת בקבוצה וגם לשנות את המחירים, כי נוצר אי-איזון בין הטבלה של מבקש הרישיון בעקבות השינויים שנעשו, לבין מי שמבקש הגדר.

אודי זוהר: כשאנחנו מדברים על הגדר אווירון, קבוצה א', ב', ג' ו-ד', ורוטורקרפט, ההצעה היא להוריד את זה ל-1,500 כי זה שומר על דירוג לבחינה מעשית לאותו סוג, וטור ג', במקום 400, יהיה 210, שזה שומר על אחידות עם הטבלה הקודמת, ואז נפריד את האווירון הזעיר כאשר בטור ב' יהיה 1,000 ובטור ג' יהיה 155.

אודי זוהר: כך זה שומר על אחידות עם הטבלה.

עמרי טלמון: מה ההבדל בין הגדר שהוא סילון ואווירון זעיר?

קריאה: עכשיו אווירון זעיר יותר זול.

עמרי טלמון: אווירון זעיר הוא ודאי לא סילון ו-א' ו-ב' הם ודאי לא סילון.

עמרי טלמון: יש כאן כפל עם מחירים שונים.

יצחק גלנטי: תחת הכותרת הגדר שאינו סילון, למעשה ייכנס כל כלי טיס שהוא לא סילון.

משה כחלון: אני מציע שיהיה 900 ו-155.

יצחק גלנטי: אני לא מבין את המונח שאומר הגדר מאמן טיס נוסף.

יצחק גלנטי: זה צריך להיות הגדר נוסף למאמן טיס.

משה כחלון: בסדר.

משה כחלון: תודה.

יצחק גלנטי: בחינה עיונית עולה 210.

יצחק גלנטי: ב-11 אתם דורשים גם כן את אותו סכום של 210.

אודי זוהר: נכון, כי תהליך הבדיקה של הערר הוא יותר מסובך וגוזל יותר זמן מאשר הבחינה עצמה.

אודי זוהר: הבעיה המרכזית של מי שמערער היא לא בהכרח הכסף אלא הרצון לא לעשות את הבחינה הבאה.

יצחק גלנטי: אם הוא לא מערער, הוא יכול לעשות שוב את הבחינה.

יצחק גלנטי: אם זה כך, למה הוא צריך לערער?

אודי זוהר: כדי לא לעבור בחינה נוספת.

יצחק גלנטי: זאת אומרת שבכל מקרה אם הוא יערער או לא יערער, יש לו בחינה נוספת.

אודי זוהר: לא.

אודי זוהר: אם הערעור שלו מתקבל, הוא לא יעשה עוד בחינה.

אודי זוהר: צריך לשים לב שאם אתה נותן את זה בלי כסף, כל בן אדם שייכשל בבחינה – ואגב, יש כאלה שמערערים על בחינה, גם אם הם לא נכשלים – ויערער, זה גורם לעומס גדול.

משה כחלון: אני חושב שזה סביר והגיוני.

משה כחלון: בכל-זאת ערעור זו עבודה נוספת.

מלי סיטון: בנוסף לאגרות המשתלמות לפי תקנת משנה (א) ישא הנבחן בהוצאות הכרוכות בהפעלת כלי הטיס לצורך הבחינה.

מלי סיטון: עובד טיס הנבחן לצורך קבלת הגדר או לצורך חידוש הגדר מכשירים במסגרת עבודתו באמצעות בוחן שהוא עובד טיס המועסק בידי מעבידו של העובד במסגרת אותה עבודה, ישלם 20 אחוזים מגובה תשלום האגרה לפי פרטים (1) ו-(2) בטבלה בתקנת משנה (א), אם נתמלאו תנאים אלה:

מלי סיטון: עובד הטיס הנבחן ועובד הטיס הבוחן מועסקים כעובדים קבועים אצל אותו מעביד.

מלי סיטון: המנהל הסמיך את עובד הטיס הבוחן לבצע מבחנים לצורך קבלת הגדר או לצורך חידוש הגדר מכשירים.

לאה ורון: תסבירי את תשלום עשרים אחוזים.

אודי זוהר: אדם מן הישוב שמגיע להיבחן בחינה מסוימת, אנחנו מפנים אותו לבוחן שהוא בוחן שלנו ואגרת הבחינה מחולקת בין הבוחן שמקבל שמונים אחוזים ועשרים אחוזים שאנחנו מקבלים עבור הפרוצדורה.

אודי זוהר: יש לנו בוחנים שלנו שנמצאים בחברות, כך שלמעשה החברה משלמת לבוחן את זמן העבודה ולא אנחנו.

משה כחלון: למה אתה מקבל עשרים אחוזים?

אודי זוהר: מגיע אל-על עם עשרים בחינות שהיא ערכה בחודשיים האחרונים, יושבים אנשים, מזינים את החומר, בודקים אותו, מזינים לתיקים האישיים של האנשים וכולי.

אודי זוהר: כרוכה בזה עבודה.

אודי זוהר: אגב, את השאלה הזו אתה יכול לשאול גם בקשר לבחינה מעשית רגילה שעושה אזרח מן הישוב.

אודי זוהר: יש פה עיוות שאנחנו מסדירים אותו כי זה שחברה מסוימת עושה את הבחינות בתוכה ומשלמת לבוחן את השכר שלו, היא לא מונעת את הצורך שלי לפקח על המבחנים והיא לא מונעת את הצורך שלי כשאני מקבל את השובר שהבחינה נעשתה.

אודי זוהר: יש את העבודה הפרוצדוראלית שנעשית אצלי.

אודי זוהר: העשרים אחוזים מגיעים ל-200 או 300 שקלים וזה לא סכום שחברת אל-על לא יכולה לעמוד בו.

אודי זוהר: אגב, אני הולך לבחון בתקופה הקרובה את המודל הזה וגם אצל הפרטיים לשנות קצת את המתודה וזאת כדי להקל בעיקר בבחינת המכשירים כי בחינת המכשירים זו בחינה שלי יש אינטרס שמרב האנשים יחזיקו בהגדר, כי זה מביא את הטייס לרמת בטיחות יותר גבוהה.

אודי זוהר: זה חלק מהמהלך אבל עדיין לא המהלך השלם.

אודי זוהר: כאשר מסתכלים על החברות המסחריות שבוחנות את עצמן, לכאורה נוצר כאן מצב שאני מסבסד אותן ובזה אין שום הגיון.

אתי בנדלר: בפסקה (1) אתם משתמשים במונח עובד קבוע, ואולי המונח הוא מאוד מוצלח לגבי אל-על.

אודי זוהר: בתקנות יש הגדרה שאומרת שמדובר בעובד בחברה שלושה חודשים.

משה כחלון: עורכת-הדין סיטון, תחזרי בבקשה על השינויים שנעשו, ואז נוכל להצביע.

אודי זוהר: שינינו בתקנה 20(א), פסקה (1)(א) – הגדר שאינו סילון, בבחינה מעשית 900 ובבחינה עיונית 210.

אודי זוהר: בפסקה (1)(ב), בהגדר אווירון (קבוצה א', ב', ג' ו-ד') ורוטורקרפט, בבחינה מעשית 1,500 ובבחינה עיונית 210.

אודי זוהר: הוספנו פסקה (1)(ג), הגדר אווירון זעיר, בבחינה מעשית 900 ובבחינה עיונית 155.

מלי סיטון: בפסקה (5) ייאמר: הגדר נוסף למאמן טיס.

משה כחלון: אני מבקש להצביע על הסעיף עם התיקונים שהוצעו עתה.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: סעיף 20 על התיקונים אושר פה אחד.

מלי סיטון: סעיף 21.

מלי סיטון: תשלום הוצאות לבחינת עובד טיס בחוץ לארץ.

מלי סיטון: המבקש להיבחן מחוץ לישראל לצורך מתן רישיון או אישורו או לצורך מתן הגדר או חידוש הזכויות על פיו, או בעל כלי טיס המבקש לערוך לעובדיו בחינה כאמור, ישלם, בנוסף לאגרות הקבועות בתקנות 19 ו-20 סכום של 250 שקלים חדשים בעד כל שעת עובד הרשות או מי מטעמה אשר הושקעה במתן השירות בתוספת הוצאות הנסיעה או הטיסה, לפי העניין, והוצאות אוכל, שתייה ולינה בכפוף להוראות החשב הכללי שבמשרד האוצר.

משה כחלון: יש הערות לסעיף?

יצחק גלנטי: הייתי מבקש לדעת למי בעיקר מתייחס הסעיף הזה כי אני מבין שמדובר בכלי טיס מסחרי.

אודי זוהר: זה יכול להתייחס לכל אחד.

אודי זוהר: הייתה לנו פנייה של אדם פרטי שרצה לעשות הגדר למסוק הזה, אבל הוא רוצה לעשות את זה בחוץ לארץ וזה משיקוליו הוא.

אודי זוהר: אני צריך לשלוח לשם בוחן, אני צריך לשלוח עובד שיפקח על הנעשה, והוא צריך לדעת מה זה עולה לו.

משה כחלון: מי בעד סעיף 21 כפי שהוא?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: סעיף 21 אושר פה אחד.

מלי סיטון: סעיף 22.

מלי סיטון: אגרת תעודת צוות אוויר.

מלי סיטון: המבקש מתן תעודת צוות אוויר, לפי תקנה 5 לתקנות הרישיונות, חידושה או שינוייה, ישלם בעת הגשת הבקשה אגרה של 150 שקלים חדשים.

משה כחלון: יש הערות לסעיף 22?

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: סעיף 22 אושר פה אחד.

מלי סיטון: סעיף 23.

מלי סיטון: אגרת בדיקת עיוורון צבעים או כשירות בזמן טיסה.

מלי סיטון: הנבדק בדיקת עיוורון צבעים או בדיקת כשירות פעולות בזמן טיסה, ישלם בעד הבדיקה אגרה של 700 שקלים חדשים.

יצחק גלנטי: כמה עולה הבדיקה הזאת שהיא בדיקה רפואית?

עמרי טלמון: אני מניח שהכוונה לבדיקה תוך כדי טיסה.

יצחק גלנטי: בודקים את זה במהלך הטיסה?

עמרי טלמון: בדיוק.

עמרי טלמון: הוא נבדק בזמן הטיסה.

משה כחלון: אפשר לכתוב בסעיף את הנוסח הבא: נבדק בזמן טיסה, בדיקת עיוורון צבעים או בדיקת כשירות.

משה כחלון: המילה בסוף השורה "בזמן טיסה" עוברת להתחלה.

יצחק גלנטי: מה מתח הזמן המקובל בכלל לבדיקה כזאת?

אודי זוהר: זה יכול להיות במשך חצי שעת טיסה.

יצחק גלנטי: עבור הטיסה אותו אדם משלם בנפרד.

יצחק גלנטי: אם אני לוקח את הבוחן לטיסה על-חשבוני, השאלה אם אני צריך לשלם לו 700 שקלים.

משה כחלון: אם אתה לוקח במכונית שלך בוחן נהיגה כדי שיבחן אותך, אתה לא משלם לו?

יצחק גלנטי: נראה לי שהסכום קצת גבוה.

אודי זוהר: זה חצי מבחינה, כי בבחינה טסים יותר זמן.

אודי זוהר: מדובר בתשלום חד-פעמי.

יצחק גלנטי: טוב.

יצחק גלנטי: אני מוותר הפעם.

משה כחלון: מי בעד אישור הסעיף בנוסח המתוקן?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: סעיף 23 אושר פה אחד.

מלי סיטון: הפרק השישי: אגרות לפי חוק הרישוי.

מלי סיטון: סעיף 24.

מלי סיטון: אגרת רישיון הפעלה.

מלי סיטון: (א) המבקש מתן רישיון הפעלה מסחרי והמבקש מתן רישיון הפעלה מבצעי ישלם, בעת הגשת הבקשה, אגרה בשיעורים המפורטים להלן: האגרה בשקלים חדשים סוג מפעיל כלי הטיס רישיון רישיון הפעלה מסחרי הפעלה מבצעי (1) מפעיל כלי טיס בטיסות 6,700 6,700 סדירות מישראל ואליה (2) מפעיל כלי טיס בטיסות 1,200 1,200 סדירות בישראל (3) מפעיל כלי טיס בטיסות 900 900 של מוניות אוויר בישראל (4) מפעיל כלי טיס בטיסות 900 900 חקלאיות ובהוראת טיס (5) מפעיל כלי טיס לצרכי עסק 500 500 (6) מפעיל כלי טיס בטיסות 6,700 -- שכר מישראל ואליה (7) מפעיל אווירונים זעירים 180 180 (8) מפעיל כלי טיס שפרטים 1,200 1,200 (1) עד (7) אינם חלים עליו הייתה הבקשה לכמה סוגי הפעלות המנויות לעיל, ישלם המבקש אגרה בעד כל אחד מהסוגים המבוקשים.

משה כחלון: תורידו בסעיף (8) ל-1,000 שקלים חדשים.

מלי סיטון: (ב) המחזיק ברישיון הפעלה ישלם אגרה שנתית בשיעורים אלה:

מלי סיטון: סוג מפעיל כלי הטיס האגרה בשקלים חדשים (1) מפעיל כלי טיס בטיסות סדירות מהמדינה ואליה 6,500 (2) מפעיל כלי טיס בטיסות סדירות בישראל 2,000 (3) מפעיל כלי טיס בטיסות של מוניות אוויר בישראל 1,300 (4) מפעיל כלי טיס בטיסות חקלאיות ובהוראת טיס 1,300 (5) מפעיל כלי טיס לצרכי עסק 1,000 (6) מפעיל כלי טיס בטיסות שכר מהמדינה ואליה 6,700 (7) מפעיל אווירונים זעירים 500 (8) מפעיל כלי טיס שפרטים (1) עד (7) אינם חלים עליו 1,300 (ג) אגרה כאמור בתקנת משנה (ב) תשולם בתחילת כל שנה עד ה-31 בינואר זולת אם טרם מלאו 6 חודשים לתשלום אגרה כאמור בתקנת משנה (א).

רן בג: המטוסים הזעירים בטיסה הפרטית היחידה בארץ שמשלמת רישיון מפעיל.

רן בג: עד היום אף אחד לא משלם את זה.

רן בג: אני בדקתי עם מי שהמציא את הדבר הזה בשנת 1985 והוא אמר שהוא המציא את הדבר הזה בחצי טעות, מכיוון שנוצר מצב לפיו צריך לחייב את המטוסים הזעירים לקחת ביטוח בגובה מסוים והוא לא מצא שום דרך אחרת לעשות זאת מלבד כתיבת הדבר ברישיון המפעיל.

רן בג: לדבריו מאז אין שום משמעות לרישיון המפעיל.

רן בג: אני בדקתי את רישיון המפעיל שלי, שקיבלתי אותו ב-1989, ובסעיף האחרון שלו כתוב: "רישיון זה בר תוקף כל עוד לא הוטלה על-ידי מינהל התעופה בישראל".

רן בג: אין משמעות לחידוש רישיון מפעיל.

רן בג: מינהל התעופה לא צריך לעשות שום פעילות בעקבות הדבר הזה, אני לא צריך לעשות שום פעילות ולא קורה כלום בשטח.

אריאל אריאלי: מה עם אדם פרטי שמחזיק מטוס, הוא צריך רישיון או לא?

אודי זוהר: לא.

אודי זוהר: רק אם זה מטוס זעיר.

עמרי טלמון: אם אודי מסכים, אפשר להוסיף בסעיף (7) הפעלה מסחרית.

אודי זוהר: כל הסיפור של אווירונים זעירים נולד בחטא, כי אם היו מסדרים את זה בזמנו, לא היינו מדברים היום על אווירונים זעירים, כמו שאנחנו מדברים על אווירונים זעירים.

אודי זוהר: הדבר הזה מופיע בתקנות גם בעבר.

אודי זוהר: דיברתי אתמול עם רן בג שהעלה את הטיעונים שלו ואני בדקתי אותם.

אודי זוהר: האנשים לא עשו את העבודה כי היו צריכים לגבות כל שנה.

רן בג: לא חידוש.

רן בג: כתוב להוציא אבל לא לחדש.

אודי זוהר: כתוב חידוש רישיון.

אודי זוהר: מתן או חידוש.

אודי זוהר: יש פה טענה שכאשר נסדיר את הכול ונגדיר, נגדיר את כל ההגדרות ואז לא נצטרך את הדבר הזה כדי שדרך זה נוכל לבקש מהם לעשות גם ביטוח.

אודי זוהר: בטענה אמנם יש ממש, אבל הפתרון הוא לא פה אלא במקום אחר.

רן בג: למה צריכים כל שנה לשלם אגרה אם אין שום פעילות לא מצד מחזיק הרישיון, לא מצד הרשות ולא מצד אף אחד.

קריאה: לרישיון נהיגה לא משלמים כל שנה.

לאה ורון: לא מתבצעת בדיקה לפני חידוש הרישיון?

רן בג: לא.

רן בג: הרישיון שלי הוא מ-1989.

אודי זוהר: יש סדרה של פעולות.

אודי זוהר: אנחנו צריכים לוודא ביטוחים כי אם עכשיו האיש הפסיק את הביטוח ואין לו ביטוח, הוא לא עומד בתנאי הרישיון.

אודי זוהר: יש סדרה של פעולות שצריך לעשות.

משה כחלון: כתוב לך במחשב שהרישיון של רן צריך להתחדש, ואז אתה צריך לבדוק דברים מסוימים?

רן בג: צריך להיות, אבל אין.

קריאה: אבל יהיה.

רן בג: אלא אם כן בתקנות של הפעולה הספורטיבית יהיה כתוב מה הן החובות על-פי דין.

רן בג: כאן אין חובות לתעופה הספורטיבית על פי דין.

יצחק גלנטי: תסלחו לי, אבל אתם יותר גרועים מהבנקים שעל כל דבר גובים אגרה.

יצחק גלנטי: כאן אתם מסתכלים אם לאדם יש ביטוח או אין לו ביטוח וגובים תשלום.

רן בג: אני משלם עבור ההסתכלות ברגע שאני עושה את הטסט השנתי של המטוס.

רן בג: כשאני עושה טסט שנתי, בודקים אם יש לי את כל הניירת המתאימה, כך שאין שום סיבה לעשות זאת פעם נוספת, מה עוד שאני כבר משלם עבור זה.

קריאה: ארקיע לא שייכת לעניין.

אריאל אריאלי: ארקיע כן שייכת לעניין כי ארקיע בודק את הבטיחות בתעופה במדינת ישראל.

אריאל אריאלי: אומרים שארקיע מסתכל רק על מובילים אוויריים.

יצחק גלנטי: השאלה כאן היא האם להכיר בבדיקה שמתכוונים לעשות ושלא נעשתה עד עכשיו.

אריאל אריאלי: לפני כמה שנים הומצא מכשיר שנקרא מחשב.

אריאל אריאלי: אם מזינים מחשב בתוכנה חכמה, המחשב עושה את הפעולות.

אריאל אריאלי: הוא מפקיד פעם בשנה את חידוש הרישיון למטוס, זה יכול להיות חלק מובנה בתוך התוכנה.

אריאל אריאלי: אין שום היגיון כלכלי וטכני בבדיקה נוספת.

אריאל אריאלי: לו הייתה המערכת יעילה, ממילא חמישים אחוזים מהאגרות שנמצאות כאן שמחייבות עבודה נוספת, אין להן שום הצדקה טכנית.

אריאל אריאלי: זה פשוט אקט של עבודה לא יעילה כי אפשר לחסוך את זה באמצעות תוכנת מחשב יעילה.

משה כחלון: גם חבר הכנסת גלנטי טוען, גם היועצת המשפטית וגם מנהלת הוועדה – אני עדיין לא אמרתי את דבריי – שאתם גובים כאן כסף עבור משהו שאתם לא מספקים.

משה כחלון: אומרת היועצת המשפטית שלכם שברגע שהתקנות יאושרו, הסעיף הזה ייאכף.

אודי זוהר: בתקנות שלצורך העניין מחייבות אותי נאמר מה סדר הפעולות שאני צריך לעשות בעת מתן ובעת חידוש.

אודי זוהר: אתם מביאים אותי לפינה שאני אומר לכם ששלושת-רבעי ממה שכתוב כאן האנשים שלי לא עשו, אז מה, זה נכון לא להמשיך לעשות?

משה כחלון: השאלה אם תעשו בעתיד.

אודי זוהר: בוודאי שכן, אלא אם כן התקנה תשתנה ונגיד שאנחנו לא צריכים לעשות, אבל כל זמן שהתקנה קיימת ואומרת שאני צריך לעשות, אני מרגיש מחויבות לעשות.

יצחק גלנטי: כשנותנים את הרישוי הטכני, מדוע אתה באותה הזדמנות לא יכול לבדוק ולראות אם לאדם יש ביטוח או אין ביטוח?

יצחק גלנטי: על זה אתה רוצה לגבות תשלום נוסף?

רן בג: לפני שבועיים עשו אצלי סיור והתבקשתי להראות רישיונות וביטוח והכול נבדק.

משה כחלון: אנחנו לא נצביע עכשיו על הסעיף אלא נחשוב על פתרון בהמשך ונצביע בהמשך הישיבה.

משה כחלון: נזכור שלא הצבענו על סעיף 24.

מלי סיטון: סעיף 25.

מלי סיטון: אגרת רישיון השכרה.

מלי סיטון: המבקש רישיון להשכרת כלי טיס, ישלם בעת הגשת הבקשה אגרה של 180 שקלים חדשים.

מלי סיטון: המחזיק ברישיון להשכרת כלי טיס ישלם בתחילת כל שנה עד ה-31 בינואר, אגרה של 180 שקלים חדשים, זולת אם טרם מלאו 6 חודשים לתשלום אגרה כאמור בתקנת משנה (א).

משה כחלון: יש הערות?

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: סעיף 25 אושר פה אחד.

מלי סיטון: סעיף 26.

מלי סיטון: אגרה לאישור טיסות שכר.

מלי סיטון: המבקש אישור טיסות שכר בין-לאומיות בודדות או סדרת טיסות שכר כאמור לפי תקנות טיסות השכר, ישלם בעת הגשת הבקשה אגרה לפי מספר הטיסות המבוקשות, כמפורט להלן: מספר הטיסות אגרה בשקלים חדשים 1 עד 5 1,400 מ-6 עד 30 5,600 למעלה מ-31 10,000 המבקש אישור טיסות שכר פנים ארציות בודדות או סדרת טיסות שכר כאמור לפי תקנות טיסות שכר ישלם, בעת הגשת הבקשה, אגרה לפי מספר הטיסות המבוקשות כמפורט להלן: מספר הטיסות אגרה בשקלים חדשים 1 עד 5 250 מ-6 עד 10 500 מ-11 עד 30 900 למעלה מ-31 1,500 אני מציעה שלפני שיגיעו ההערות של החברות שעוסקות בטיסות שכר, אולי אודי יסביר את המשמעות של הפעילויות שרשות התעופה משקיעה באישורי בקשות כאלה והן ההצדקה להבחנה בין מספר טיסות ושוני באגרה.

גדעון ארנון: זאת תשובה למשהו שעדיין לא אמרתי.

גדעון ארנון: אני מבקש, במסגרת ההגינות, תנו לי להתייחס.

גדעון ארנון: לנו החברות, המפעילות בעיקר טיסות שכר, הנושא הוא מהותי ביותר.

גדעון ארנון: ראיתי שהתעכבו כאן על אגרות קטנות יותר, ולדעתי היקף האגרות שאנחנו משלמים בתחום הזה הוא הרבה מאוד אלפי שקלים.

גדעון ארנון: האגרות האלו הן אגרות מפלות, הן אגרות שפוגעות ללא כל הצדק בתנועת השכר, תנועה שדווקא יש לעודדה במיוחד מבחינת התיירות.

גדעון ארנון: זה לא טיעון משפטי ואפילו לא טיעון לוגי, אני לא מכיר שום מדינה בעולם, למעט אפריקה, שגובים אגרות טיסות שכר.

גדעון ארנון: דרך אגב, גם מדינות הגוש המזרחי לשעבר שנהגו לגבות אגרות כאלו, הכירו בעובדה שזה מפלה והאינטרס שלהם הוא דווקא לעודד טיסות שכר, לעודד תנועה עממית ולעודד גם תיירות עממית.

גדעון ארנון: בנוסף לזה, הדברים כתובים יותר בהרחבה בהסתייגויות שהגשתי, זו עבירה שאין לה גם שום הסבר לוגי.

גדעון ארנון: אם אני טס חמש טיסות, אני משלם 280 שקלים לטיסה, אם אני משלם שש טיסות, אני משלם 933 שקלים לטיסה.

גדעון ארנון: לכן זו אגרה מפלה שמקורה הוא בתקנות השכר שנועדו להגן על חברות התעופה הסדירות מפני תחרות ויצרה כל מיני תנאים מגבילים כדי להקשות על פעילות השכר.

אודי אדירי: מדיניות משרד האוצר לעודד את תחום השמיים הפתוחים ולא לפעול דרך פגיעה בסמכויות ובאחריות של מינהל התעופה האזרחי.

אודי אדירי: מינהל התעופה האזרחי אחראי על הרישוי, על התקינות ועל הבטיחות של טיסות השכר שהוא נושא לא פשוט ונושא פרוץ.

אודי אדירי: על-מנת לאכוף זאת, דרושות לו הכנסות מסוימות.

אודי אדירי: אנחנו לא רוצים שעידוד השמיים הפתוחים ייעשה בעזרת חסכון אגרות.

אודי זוהר: אני אציג תזה מעניינת שהיא הפוכה מהגדרתו של גידי ואני חושב שהיא הגדרה הגיונית.

אודי זוהר: אני אסביר גם למה, כי זו האגרה היחידה שמשלמים אותה שווה בשווה גם הישראלים וגם הזרים.

אודי זוהר: יש פה שוויוניות מוחלטת.

אודי זוהר: אני לא יודע בתוקף מה גידי מדבר פה כי זוהי האגרה שמשלם מארגן טיסות השכר.

אודי זוהר: בדבר הזה חברת התעופה היא שקופה.

אודי זוהר: השטיח המעופף משלם את זה.

מלי סיטון: טיסת שכר מבוססת על חבילה של מארגן מול מפעיל כלי טיס.

מלי סיטון: זאת אומרת, החיבור ביניהם הוא זה שמייצר טיסת שכר או סדרה של טיסות שכר.

מלי סיטון: לצורך העניין, מבחינת תשלומי האגרות, מדובר במארגן שהוא זה שמשלם את האגרה.

גדעון ארנון: הבקשה חתומה על-ידי המוביל ועל-ידי המארגן ואתם כותבים לי מכתבים ואומרים לי שאם אני לא אשלם, לא תיתנו לי לטוס.

אודי זוהר: תלוי איך אתה מציג את עצמך.

גדעון ארנון: אני מציג את עצמי כמוביל והבקשה חתומה על-ידי שנינו.

גדעון ארנון: אני ביקשתי אישור לטיסות שכר ואתה מאשר לי את הטיסה.

גדעון ארנון: זאת גם סמנטיקה כי המחיר בכל מקרה – בין אם הוא על המארגן ובין אם הוא על המוביל, הוא בסוף נופל על הנוסע.

אודי זוהר: ההבדל נובע מפוטנציאל השינויים.

אודי זוהר: כשאדם בא ומבקש טיסה אחת, הוא יכול להעסיק את האנשים שלנו בכל שינוי שנעשה.

אודי זוהר: כאשר יש לי שלושים כאלה, או מארגן שמקבל אישור לשלושים טיסות שכר, על כל טיסה כזאת הוא יכול לבוא.

אודי זוהר: כל דבר מצריך עבודה ומצריך שינויים.

אודי זוהר: לכן יש כאן גם מדרוג.

אודי זוהר: נכון שבסוף כשאתה קובע מדרגה, בהבדל בין 5 ל-6 נוצרת קפיצה.

אודי זוהר: טיסה סדירה להבדיל מטיסת שכר, אישרת מוביל נקוב בין שני יעדים, הוא טס ואתה יותר לא שומע ממנו.

אודי זוהר: אין בזה שום פעילות שאני נדרש לעשות.

אודי זוהר: לעומת זאת בטיסות שכר, יש ים של עבודה.

אודי זוהר: זו הסיבה.

משה כחלון: אני לא אוהב את זה כי בסוף זה מתגלגל על הצרכן.

גדעון ארנון: יש עוד דבר וזה מצב שבו אני מבקש שלושים טיסות.

גדעון ארנון: קורה שניצלתי טיסה אחת כי אותו מארגן שהוא מדבר עליו ביטל מאחר ואין ביקושים.

גדעון ארנון: מה שקורה הוא שאני משלם עבור כל ה-10,000 שקלים והכספים לא חוזרים אלי.

גדעון ארנון: הורדתי את כל העומס שמוטל עליו, אבל הוא לא מחזיר לי את הכסף.

גדעון ארנון: לכן זה מס.

עובד דבי: פונים אלי מארגני טיסות שכר, אני מתכנן ארבעה מיליון נוסעים לפי הבקשות, אני מתחיל להתארגן, ואז הם מתחילים לפזר את הנוסעים והרבה פעמים הם מוכרים טיסות שלא קיימות.

עובד דבי: אני לא מדבר על החברות הישראליות אלא על החברות הזרות שמודיעים על טיסות שלא קיימות.

עובד דבי: היום גם כשאתה מזמין שירותים ומבטל, אתה צריך לשלם קנס מסוים.

גדעון ארנון: פורצת מלחמה ואין נוסעים, ואז אתה מבטל את הטיסות, אבל לא מקבלים בחזרה אפילו אגורה.

גדעון ארנון: אודי הביא את אירלנד כדוגמה האומרת למה הוא צריך להעלות את המחירים, הביא את דנמרק כדוגמה, אבל שייתן לי דוגמה למדינות, פרט לזנזיבר וטנזניה – אלו שני המקומות היחידים שאני מכיר, וגם שם משלמים לעונה ולא פר-טיסות – שגובות אגרות טיסות שכר.

גדעון ארנון: אני אומר שבגוש המזרחי נהגו לגבות, אבל הפסיקו כי זה מס מפלה.

גדעון ארנון: במטוסים שלי זה דולר וחצי לטיסה, אם זו טיסה אחת.

גדעון ארנון: אם ביטלתי טיסות ומדובר 10,000 שקלים, מראש הפסדתי על הטיסה.

גדעון ארנון: תזכרו שענף התעופה לא מרוויח עשרות אחוזים אלא הוא מרוויח בין ארבעה לחמישה אחוזים כשאתה חברת תעופה מופלאה.

גדעון ארנון: כשהוא לוקח ממני 300 דולר, זה 15 אחוזים מהרווח הפוטנציאלי שלי על הטיסה.

אודי זוהר: כדי לשים את הדברים בפרופורציה, במקרה של בין 6 ל-30 טיסות, אנחנו מדברים על סכום קטן מ-200 שקלים לטיסה.

אודי זוהר: בממוצע זה יכול להיות 250 שקלים.

גדעון ארנון: בהיבט הכלכלי אתה מכריח אותי להגיש גם על שלושים טיסות שש בקשות של חמש.

משה כחלון: אני רוצה להבין מדוע מהם פר-הזמנה?

מלי סיטון: הרעיון של טיסת שכר הוא שלא מדובר בטיסה בודדת אלא תמיד מדובר על קבוצת טיסות, סדרה של טיסות.

אודי זוהר: זאת חבילת תיור.

משה כחלון: בוא נאמר שיש ביטולים, יש שינויים, יש תחרות במסגרת השמיים הפתוחים, ואם זה כך, למה הוא צריך לשלם על משהו שהוא לא מנצל?

אודי זוהר: אפשר להגיד שבסופו של דבר ישלמו ויתקבל החזר על מה שלא עשו, אבל זה יהיה מסובך.

אודי זוהר: אני חייב לומר לכם שלא מדובר בסכומים גבוהים.

מלי סיטון: מדובר על סכום של בין 200 ל-300 שקלים לטיסה.

אהוד שבתאי: חברת ארקיע העלתה את כל הטענות שלה בעניין הזה ואני לא אלאה אתכם, אבל אני רוצה לציין שאם מדובר בטיסה אחת, לפעמים זה יותר ממחיר של מושב במטוס שלי שהולך לטובת האגרה עם עצם הגשת הבקשה.

אהוד שבתאי: אם הטיסה התבטלה, גם את זה הפסדתי.

גדעון ארנון: לא לוגי שאני משלם בגין טיסות שלא מתקיימות.

גדעון ארנון: אני חושב שבהיבט הכללי של משק המדינה ובהיבט הכללי של אפליה והבחנה, אלו הן פשוט אגרות גרועות.

גדעון ארנון: אומר שוב שההוכחה הניצחת היא שאני לא מכיר מדינה בעולם שנוהגת כך.

גדעון ארנון: בזנזיבר אני משלם 300 דולר לעונה ולא לפי טיסות.

משה כחלון: צריך לחשוב אם אפשר לעשות כאן משהו, כי גם אני לא מרגיש כל כך נוח על כך שאדם משלם על משהו שהוא לא מקבל.

משה כחלון: הוא הזמין, אפשר לקנוס אותו, ואפשר להחזיר לו את הכסף, ואפילו באופן חלקי, אם הוא לא צרך.

משה כחלון: אם הסיבה לביטול לא מוצדקת, תקנסו אותם.

גדעון ארנון: אני מגיש על-בסיס תוכנית וצפי, אבל לפעמים התוכנית לא מתגשמת.

משה כחלון: מלי, את רוצה להציע כאן משהו בקשר לדירוג?

מלי סיטון: אם נוסיף של מ-6 עד 30 מדרגה נוספת, אני חושבת שזה יצמצם את התשלום, אם בסופו של יום לא יתבצעו הטיסות.

משה כחלון: קיבלתי.

מלי סיטון: אנחנו נציע מדרגה נוספת.

משה כחלון: עכשיו תציעו.

מלי סיטון: 15 יהיה האמצע.

מלי סיטון: 6 עד 16, ו-16 עד 30.

קריאה: מה לגבי גובה האגרה והחזר?

משה כחלון: אני גם רוצה לפנות אל גידי ואל כל המפעילים.

משה כחלון: אל תשכחו שהאגרות הן לשנתיים בלבד כאשר בשנתיים אלה אנחנו נקיים את כל הבחינות ונראה כמה פעמים היו ביטולים וכולי.

משה כחלון: הרשות בוחנת ונבחנת.

משה כחלון: אנחנו לא עושים כאן תקנות לעולם שאי-אפשר לערער עליהן.

משה כחלון: שנתיים הן פרק זמן לא ארוך.

גדעון ארנון: מעכשיו עד עוד שנתיים לא יהיה דוח ביניים?

משה כחלון: למה אתה צריך דוח ביניים?

משה כחלון: אין צורך.

משה כחלון: אני מצפה מגידי והחברים כאן לבדוק ולהגיע אלינו לכאן בעוד שנתיים ולומר את הדברים.

משה כחלון: תקבלו את הפרוטוקולים של הדיונים ותראו שהטיעונים שלכם מופיעים בהם.

לאה ורון: עורכת-הדין סיטון מדובר על מדרגה נוספת של מ-6 עד 15 כאשר האגרה היא 3,000 שקלים, ומ-16 עד 30, כאשר האגרה היא 6,400 שקלים.

מלי סיטון: נכון.

גדעון ארנון: אני חושב שלא ייגרע מהרשות אם יחזירו לנו את האגרות ששולמו בגין טיסות שלא ביצענו.

גדעון ארנון: למעשה הם מייצרים לעצמם יתר עבודה, וזאת בניגוד לרצונו של אודי.

גדעון ארנון: אני לא עושה טיסות על-מנת לבטל.

גדעון ארנון: זה חסר כל הגיון אם אני אשלם את האגרה דה-פקטו בבנק ואחר-כך אריב עם הרשות כדי שיחזירו לי אותה.

משה כחלון: אנחנו נשאיר את זה בתיקון הקיים.

משה כחלון: שנתיים זה לא סוף העולם.

משה כחלון: אני דורש ממשרד התחבורה להגיע לכאן עם תשובות בעניין הזה.

משה כחלון: אנחנו נבחן את הנושא בעוד שנתיים וכרגע נקבל את התיקון המוצע עם תוספת מדרגת הביניים.

גדעון ארנון: אני מקווה שהוועדה תקבל את דבריי לגבי ביטול האגרות האלה שהן אנטי תיירותיות.

גדעון ארנון: יש לי עוד בקשה.

גדעון ארנון: כתוב שהאגרות האלה כתוב שישולמו בעת בקשתן.

גדעון ארנון: זה הליך מאוד אנכרוניסטי שעכשיו אנחנו רואים שיש בעיה מהותית ואפשרות של תקלות טכניות כשאני מגיש את הבקשה.

גדעון ארנון: ההליך של התשלום הוא כזה שאני מגיש את הבקשה, אחר כך מוציאים לי אגרה, האגרה זה טופס של בנק, אתו אני צריך לקחת ממינהל התעופה, לשלם אותו בבנק, אין חשבון אוטומטי שהם יודעים ששילמתי את הסכום, אני צריך לפקסס לגברת שולי את הפקס הזה, לוודא שהיא קיבלה, לוודא שהיא הודיעה למרכז תיאום כי אחרת הטיסה שלי תיתקע, וזאת בעקבות הוראה של אודי שטיסות עבורן לא שולמה האגרה, לא יצאו.

גדעון ארנון: במהלך שנים שילמנו בדיעבד.

גדעון ארנון: אני מחזיק במינהל ערבות של 15 אלף דולר ואין בעיה של תשלום.

גדעון ארנון: אני מוכן גם להפקיד ערבות בנקאית על היקף אגרות חודשי שלי, אבל שלא יפגעו בשום צורה בטיסה שעומדת להמריא וזאת בגלל הליך טכני של תשלום מיידי.

גדעון ארנון: את זה אני מבקש ואני מציע שהתשלום יוכל להיעשות בתוך שלושים ימים.

גדעון ארנון: יש פה פוטנציאל של תקלות טכניות.

אודי זוהר: אתה נותן גם ערבויות על החברות הזרות?

גדעון ארנון: אני לא חברה זרה, אבל כשהחברות הזרות פועלות, הן מפקידות גם ערבות.

אודי זוהר: הערבויות באות להגן על הנוסע ולא עלי.

אודי זוהר: אם חברה לא שילמה לי ב-31 בדצמבר והיא נעלמה או המארגן שינה את השם שלו, לך תחפש אותו.

אודי זוהר: המתודה שגידי מציע היא מתודה שעברה דה-פקטו ועד היום אנחנו רודפים אחרי הכסף.

אודי זוהר: יש חברות – יושבים כאן הנציגים שלהם – שלא ספרו אותנו ממטר והלכו וטסו טיסות שכר מבלי שבכלל ידענו.

אודי זוהר: אמרנו להם שהם טסו טיסת שכר בלי שבכלל הגישו בקשה, בלי ששילמו אגרה, ואז הם אומרים שאנחנו נלך ונחפש את הטיסות האלה, ונגיד להם מה הם חייבים לנו.

אודי זוהר: כל התשלומים וכל הטפסים נמצאים באתר האינטרנט.

לאה ורון: לגבי טיסות שכר פנים ארציות אין הערות?

לאה ורון: אין.

משה כחלון: אני מעמיד להצבעה את תקנה 26 עם השינוי המוצע.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: אושר פה אחד.

מלי סיטון: סעיף 27.

מלי סיטון: אגרת רישיון מארגן.

מלי סיטון: המבקש רישיון הפעלה למארגן טיסות שכר ישלם, בעת הגשת הבקשה,ש אגרה של 4,000 שקלים חדשים.

מלי סיטון: המחזיק ברישיון הפעלה למארגן טיסות שכר ישלם מתחילת כל שנה עד ה-31 בינואר, אגרה כמפורט בתקנת משנה (א), זולת אם טרם מלאו 6 חודשים לתשלום אגרה כאמור בתקנת משנה (א).

מלי סיטון: היו"ר משה כחלון: יש הערות לסעיף 27?

מלי סיטון: אין.

מלי סיטון: מי בעד?

מלי סיטון: מי נגד?

מלי סיטון: אושר פה אחד.

מלי סיטון: סעיף 28.

מלי סיטון: אגרת כפל תעודה רפואית באנגלית או אגרת עיון.

מלי סיטון: המבקש כפל תעודה או רישיון מאלה המפורטים בתקנות אלה או תעודה רפואית בשפה האנגלית ישלם, בעת הגשת הבקשה, אגרה של 150 שקלים חדשים.

מלי סיטון: המבקש לעיין ברישום כלי טיס פלוני בפנקס והמבקש העתק מאושר מרישום כלי טיס פלוני בפנקס, ישלם בעת הגשת הבקשה אגרה של 150 שקלים חדשים.

מלי סיטון: המבקש אישור מסמכים לרשויות בארץ או מחוץ לארץ, ישלם בעת הגשת הבקשה אגרה של 150 שקלים חדשים.

משה כחלון: יש הערות לסעיף 28? אין.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: אושר פה אחד.

מלי סיטון: סעיף 29.

מלי סיטון: אגרת רישוי לשדות תעופה ומנחתים.

מלי סיטון: מפעיל שדה תעופה המבקש אישור או חידוש אישור ספר עזר מבצעי לפי תקנות הטיס (בטיחות בשדות התעופה של רשות שדות התעופה), התשנ"ב-1992 (מראה מקום 10) או המבקש רישיון או חידוש רישיון להפעלת מנחת על-פי תקנות הטיס (מנחתים), התשל"ה-1975 )

מלי סיטון: מראה מקום 11) ישלם כל שנה בתחילת כל שנה עד ה-31 בינואר, אגרה כמפורט להלן: סוג שדה תעופה או מנחת אגרה בשקלים חדשים שדה תעופה עם יותר ממסלול אחד 1,000,000 שדה תעופה עם מסלול אחד 500,000 מנחת רגיל 1,500 מנחת חקלאי קבוע 500 מנחת חקלאי עונתי 400 מנחת זעיר 300 מנחת מסוקים על מבנה 3,000

משה כחלון: לגבי שדה תעופה עם יותר ממסלול אחד, נתקן ל-750,000.

משה כחלון: לגבי שדה תעופה עם מסלול אחד, נתקן ל-300,000.

יצחק גלנטי: לפי ההגדרה, מה זה מנחת רגיל ומה זה מנחת לא רגיל?

רן בג: מנחת פיק לדוגמה, זהו מנחת רגיל.

רן בג: כל מה שהוא לא חריג, הוא רגיל.

יצחק גלנטי: ההגדרות האחרות יותר ברורות, אבל ההגדרה הזאת היא מוזרה.

מלי סיטון: בתקנות התעופה התשל"ה-1975 מוגדר מנחת כלהלן: "מנחת – שטח יבשתי או ימי שאיננו שדה תעופה והמשמש או המיועד לשמש לנחיתה ולהמראה של כלי טיס.

מלי סיטון: מנחת זעיר – מנחת המיועד לשמש לנחיתה ולהמראה של אווירון זעיר.

מלי סיטון: מנחת חד-כיווני – מנחת חקלאי שבו הנחיתה וההמראה מתבצעות בכיוונים נוגדים בלבד.

מלי סיטון: מנחת חקלאי – מנחת לכלי טיס שאושרו כדין לביצוע טיסות חקלאיות.

מלי סיטון: מנחת חקלאי עונתי – מנחת חקלאי המופעל במשך עונה חקלאית אחת או חלק ממנה.

מלי סיטון: מנחת רגיל – כל מנחת שאיננו מנחת חקלאי ואיננו מנחת מיוחד.

מלי סיטון: מנחת מיוחד – אתר המשמש באופן אקראי להמראות ולנחיתות של הליקופטר או אווירון זעיר".

אריאל אריאלי: עלתה כאן נקודה שהתלבטתי אם להגיב עליה, אבל מאחר שאני משתתף כבר במספר ישיבות של הוועדה, אני לא יכול שלא להתייחס אליה.

אריאל אריאלי: יש איזשהו דבר שלא עונה להגיון הצרוף של אדם שחונך באיזושהי תרבות מסוימת.

אריאל אריאלי: ישנו כאן גוף שצריך הרבה כסף, ועל זה אין ויכוח, וישנם אנשים פרטיים שנדרשים לשלם סכומי כסף.

אריאל אריאלי: סכומי הכסף שנדרשים לשלם האנשים האלה הם מאוד גדולים.

אריאל אריאלי: אם נחבר את סך כל הסכומים שאותם אנשים קטנים צריכים לשלם, הם לא פסיק מתוך כל הדרישה הגדולה של הגוף הגדול וכאן יש משהו מאוד מקומם.

אריאל אריאלי: אני חושב שבתרבות של מדינה, המדינה לפעמים צריכה לתת לציבור, לאזרחים שלה, גם כלים ולא רק לגבות תשלומים וכספים.

אריאל אריאלי: אני מבקר הרבה מאוד בעולם במקומות שונים ואני רואה מה קורה שם.

אריאל אריאלי: אולי במזרח אירופה, התפיסה הבסיסית של המדינה היא שהאזרחים קיימים עבור המדינה.

אריאל אריאלי: אני חונכתי שהמדינה קמה בין השאר גם כדי לשרת את האזרחים.

אריאל אריאלי: העיוות כאן פשוט זועק לשמיים.

אריאל אריאלי: זה בדיוק כמו שהיה בהרצליה, כאשר מנהל שדה התעופה בהרצליה רצה לגבות אגרת חנייה מבעלי רכב פרטי שנכנסים להרצליה, ואם היה עושה זאת, היה מקבל בסביבות חמישים אלף שקלים בשנה.

אריאל אריאלי: ישנן כאן אגרות שהן פשוט מדהימות.

אריאל אריאלי: אם אני טייס פרטי ולא טסתי כבר שמונה שנים כי אין לי כסף, אבל אני מצליח לגייס כספים, יוצא שאז אני אצטרך לשלם כל שנה 10,000, 12,000 שקלים?

משה כחלון: הדברים הללו נדונו ונשמעו הערות לכאן ולכאן.

עמרי טלמון: יש נושא של אגרת תעופה כאשר חלק מאתנו מפעילים מפעם לפעם מנחת ליום-יומיים, כדוגמת קציעות.

עמרי טלמון: מדובר כאן בהפעלה חד-פעמית, אחת לשנה או פעמיים בשנה, וכאן לא הגיוני לגבות עבור זה 1,500 שקלים.

עמרי טלמון: לכן אני מציע על הפעלה חד-פעמית סכום של 250 שקלים.

קריאה: כיום לא משלמים על זה אגורה.

משה כחלון: כאמור, השינויים יהיו כדלקמן: שדה תעופה עם יותר ממסלול אחד, במקום 1,000,000 שקלים, הסכום יהיה 750,000 שקלים.

משה כחלון: שדה תעופה עם מסלול אחד, במקום 500,000, הסכום יהיה 300,000 שקלים.

משה כחלון: כל היתר יהיה כפי שהונח בפנינו.

יצחק גלנטי: אני מסתייג מההצעה לגבי מנחת זעיר, 300 שקלים.

יצחק גלנטי: אני טוען שהרשות לא עושה כלום עבור המנחת הזה ואין שום סיבה לגבות עבור כלום.

משה כחלון: אתה נמנע?

יצחק גלנטי: לגבי הפסקה על מנחת זעיר.

משה כחלון: אנחנו מצביעים על כל הסעיף.

יצחק גלנטי: אם כך, אני נגד.

משה כחלון: לפני שנביא את זה להצבעה, יש לכם איזה פתרון לגבי מנחת זעיר?

אודי זוהר: הוא מציג טיעון שחובת ההוכחה היא עלי.

משה כחלון: מדובר ב-300 שקלים בשנה?

אודי זוהר: כן.

משה כחלון: חבר הכנסת גלנטי, מה יניח את דעתך?

משה כחלון: יש כאן עיקרון אתו הולך חבר הכנסת גלנטי כבר מהדיון הראשון ואני מכבד זאת.

משה כחלון: אתה שותף לדעת הוועדה שצריך מינהל תעופה?

יצחק גלנטי: כן, אני שותף לדעה זאת.

מלי סיטון: מפעיל השדה.

מלי סיטון: בראשון לציון יש מנחת שהוא על תקן של מנחת זעיר.

מלי סיטון: כמה כלי טיס קטנים יושבים שם?

אודי זוהר: כמה עשרות.

מלי סיטון: הוא צריך לשלם 300 שקלים בשנה.

אודי זוהר: ביום ששי, כשהם עושים על האש, הם מוציאים יותר.

יצחק גלנטי: אני שואל אותך איזה שירות אתם נותנים לאותו מנחת.

אודי זוהר: אני נותן לו רישיון מפעיל.

אודי זוהר: התקנה אומרת שהוא צריך לעמוד בסדרת התחייבות והתפקיד שלי לפקח שהוא אכן ממלא אותן ולבדוק שהסטנדרטים והתקנים האלה קיימים.

אודי זוהר: אני לא יודע לעשות את זה בלי כסף.

משה כחלון: אתה רוצה להוריד את זה לסכום של 200 שקלים?

יצחק גלנטי: כן.

משה כחלון: תכתבו 200 שקלים.

משה כחלון: אנחנו מצביעים על סעיף 29 עם התיקונים המוצעים.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: אושר פה אחד

מלי סיטון: פרק שביעי: שונות סעיף 30.

מלי סיטון: אגרת תעודת רעש.

מלי סיטון: המבקש מתן תעודת רעש כאמור בתקנה 4 לתקנות הטיס (רעש כלי טיס) התשל"ז-1977, ישלם, בעת הגשת הבקשה, אגרה של 900 שקלים חדשים.

מלי סיטון: המבקש הכרה בתעודת רעש שנתנה מדינת חוץ כאמור בתקנה 5 לתקנות האמורות בתקנת משנה (א), ישלם, בעת הגשת הבקשה, אגרה של 220 שקלים חדשים.

מלי סיטון: יש מערכת של תקנות שנקראת תקנות הטיס, רעש כלי טיס, שהן תקנות שמחייבים כלי טיס מדגמים שונים ומסוגים שונים לעמוד במגבלות של יצירת רעש עקב הפעלתם.

מלי סיטון: בסיום הבדיקה של כל כלי טיס כזה הוא מקבל תעודה שנקראת תעודת רעש.

מלי סיטון: כאן מדובר באגרת תעודת רעש, שהיא מול בדיקה של אותו כלי לראות שהוא אכן עומד במגבלות ולא עובר את סיפי הרעש שנקבעו.

יצחק גלנטי: מה המגבלות?

מלי סיטון: תקנות הרעש קובעות בהתאמה לסוג כלי הטיס את הסיפים בהם מדובר.

מלי סיטון: דרך אגב, צריך לומר שכל הסיפים עליהם מדובר, בכל תקני הרעש, הם בהתאמה לאמנת שיקאגו ולנספחים של הרעש שלה שהם מהווים תקינה בינלאומית מחייבת והם אומצו לתוך תקנות הטיס, רעש מכלי טיס, כך שזאת לא המצאה ישראלית.

יצחק גלנטי: היום כל אדם שטס מעליו כלי טיס, הוא אומר שיש רעש.

מלי סיטון: אני רוצה להקריא מה אומרות התקנות וכך נדע מה ההוראה המהותית בתקנות: "המבקש תעודת סוג או תעודת כושר טיסה לכלי טיס, צריך להניח את הנחת דעתו של המנהל שכלי הטיס עומד בדרישות של התקנות האלה (של הרעש), שכלי הטיס עומד בכללי הכושר האווירי שמתאים לסוג של כלי הטיס, ושהנהלים של השמירה והעמידה בתקנים האלה מתקיימים.

מלי סיטון: יש איסור על כלי הטיס לפעול ולהפעיל אותו אלא אם הוא עומד בתקנים של הסיפים ובהתאם לתעודות שניתנו לו.

מלי סיטון: המנהל רשאי לתת תעודת רעש לכלי טיס הרשום בפנקס הרישום של כלי טיס בישראל, אם כלי הטיס עונה על הדרישות הישימות של תקנות אלה".

מלי סיטון: תעודת הרעש כוללת את המספר הסידורי של היצרן, את הסוג והדגם לפי תעודת היצרן, הצהרה בדבר שינויים בתקנות שנעשו, משקל מקסימאלי וכולי.

מלי סיטון: כל זה לצורך מתן תעודת רעש.

מלי סיטון: אתי בנדלר: חובה להוציא תעודת רעש, על-פי בקשתו.

מלי סיטון: כן, לגדולים.

יצחק גלנטי: זה רק למטוסים הגדולים.

מלי סיטון: כן.

מלי סיטון: לפי התקנות האלה יש עוד פעולה והיא ההכרה בתעודה שניתנה על-ידי מדינת חוץ.

מלי סיטון: זה עוד אישור של המנהל.

מלי סיטון: עמרי טלמון: האם תעודה שמורידים מהאינטרנט, דינה כדין תעודה שניתנה על-ידי מדינת חוץ?

מלי סיטון: תעודה שניתנה על-ידי מדינת חוץ היא תעודה שצריכה לשאת את חתימת המדינה ולהיות אוטנטית על-ידי המוסמכים לחתום על-ידי אותה תעודה.

מלי סיטון: אם התעודה באינטרנט היא צילום או פקס, היא צריכה לקבל את האימותים כמו שצריך לקבל כל מסמך רשמי שמובא ממדינת חוץ ומבקשים לקבל לו תוקף במדינת ישראל.

משה כחלון: אתה מדבר על תעודת רעש או על תעודה בכלל?

עמרי טלמון: על תעודת רעש.

עמרי טלמון: התבקשתי באירופה להציג תעודת רעש, במקומות בהם הצפיפות היא כזו, שדורשים תעודת רעש גם ממטוסים קלים.

עמרי טלמון: בגרמניה למשל.

משה כחלון: אתה מצפה שאתה תוציא את התעודה מהאינטרנט וממשלת גרמניה תאשר לך?

עמרי טלמון: התעודה היא תעודה והמטוסים אותם מטוסים.

משה כחלון: בגרמניה, כשאתה מוריד מהאינטרנט, מכירים בזה?

עמרי טלמון: כן.

משה כחלון: בארץ בודקים מאתיים פעמים אפילו תעודה מקורית.

משה כחלון: אנחנו מצביעים על סעיף 30.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: סעיף 30 אושר פה אחד.

מלי סיטון: סעיף 31.

מלי סיטון: אגרת מתקן עזר לטיסה.

מלי סיטון: המבקש מתן אישור לפי תקנה 56(ג) לתקנות ההפעלה למתקן עזר לטיסה שהוא תאורת סימון ואזהרה לכלי טיס, ישלם בעת מתן אישור הרשות את הבקשה, אגרה כמפורט להלן: 500 שקלים חדשים – אם אין צורך בסקר אווירונאוטי.

מלי סיטון: 2,500 שקלים חדשים – אם יש צורך בסקר אווירונאוטי.

משה כחלון: יש הערות לסעיף 31?

משה כחלון: אין.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: אושר פה אחד

מלי סיטון: סעיף 32.

מלי סיטון: אגרת פיקוח על שירותי בקרה אווירית.

מלי סיטון: בתחילת כל שנה, עד 31 בינואר, ישלם גורם המפעיל את שירותי הבקרה האווירית בהתאם לתקנות ההפעלה, אגרה בסך של 1,000,000 שקלים חדשים.

מלי סיטון: אם מספר גופים יפעילו את הבקרה האווירית, תחולק אגרה זו ביניהם, באופן שווה.

משה כחלון: יש הערות?

משה כחלון: אין.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: אושר פה אחד.

מלי סיטון: סעיף 33.

מלי סיטון: הצמדה למדד.

מלי סיטון: בתקנה זו, "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

מלי סיטון: האגרות לפי תקנות אלה ישתנו ב-1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון) לפי שיעור שינוי המדד שפורסם לחודש אוקטובר שקדם לו לעומת המדד שפורסם לחודש אוקטובר של השנה שקדמה לה.

מלי סיטון: המנהל הכללי של משרד התחבורה יפרסם ברשומות הודעה על סכומי האגרה שהשתנו לפי האמור בתקנת משנה (ב).

משה כחלון: יש פה בעיה עם העדכון.

משה כחלון: אם אנחנו מסיימים את העבודה עכשיו, אתם רוצים לבוא לכאן בעוד חודש על-מנת לעדכן?

מלי סיטון: לא.

מלי סיטון: העדכון הוא אוטומטי.

אתי בנדלר: מתי תהיינה תחילתן של התקנות?

מלי סיטון: ב-1 בדצמבר.

משה כחלון: נכון להיום, מעדכנים פעמיים בשנה.

אתי בנדלר: זה יהיה ב-1 בינואר 2008.

אתי בנדלר: צריך לכתוב שתחילתה של תקנה 33 היא ב-1 בינואר 2008.

מלי סיטון: תחילתו של הסעיף הזה הוא 1 בינואר 2008.

משה כחלון: מה מצב המדד?

קריאה: הוא היה שלילי.

משה כחלון: אם כן, העדכון יהיה ב-1 בינואר 2008.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: אושר פה אחד

מלי סיטון: סעיף 34.

מלי סיטון: ביטול תחילה.

מלי סיטון: תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד) התשמ"ט-1988 – בטלות.

מלי סיטון: סעיף 35.

מלי סיטון: תחילה תחילתן של תקנות אלה הוא ב-1 בדצמבר 2006.

מלי סיטון: בהצמדה למדד אנחנו נוסיף שהעדכון הראשון לפי התקנה הזו יהיה בתוך שנה וחודש.

משה כחלון: אני מבקש להוסיף, כפי שהתחייבתי כאן לפני החברות, שתוקף התקנות הוא לשנתיים.

אתי בנדלר: צריך להוסיף עוד תקנה.

אתי בנדלר: זה עד 2008.

משה כחלון: נחזור לסעיפים עליהם לא הצבענו.

משה כחלון: סעיף 24 נראה לי סעיף מאוד פשוט.

משה כחלון: רן טען שהמפעיל משלם עבור משהו והוא לא מקבל שירות.

אודי זוהר: המפעיל אמור לקבל שירות.

אודי זוהר: אם אתם אומרים שנוריד את זה לאפס ושלא ניתן לו את השירות, אפשר למחוק את התקנה שמחייבת אותי לתת את השירות.

קריאה: התקנות קובעות את הדרישה הזאת.

משה כחלון: אפשר לבטל כאן

משה כחלון: כל מה שאנחנו רוצים, אבל השאלה אם זה נכון לעשות זאת.

אודי זוהר: אמרנו שבשנת 2007 אנחנו מטפלים בכל הדבר הזה שנקרא תעופה ספורטיבית, וזה חלק מהתעופה הספורטיבית.

אברהם קמחי: אפשר להוסיף שורה שאומרת שבשנת 2007 אנחנו עוסקים בפעילות של התעופה הספורטיבית.

אתי בנדלר: בתקנת משנה (ב) זה 180?

אתי בנדלר: אצלי כתוב 350.

מלי סיטון: בתקנת משנה (ב) זה 350 ובתקנת משנה (א) זה 150.

אתי בנדלר: איך אתם מסבירים את ההבדל?

אתי בנדלר: אני מדברת על תקנה 24(א).

אתי בנדלר: , תקנת משנה (7), מפעיל אווירונים זעירים.

אתי בנדלר: למה זה לא 180?

קריאה: שינינו את זה.

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: בתקנת משנה (ב) לא שונה.

משה כחלון: יש תשובה לעניין הזה.

משה כחלון: קריאה: לא.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון: אם כך, ירד ל-180.

משה כחלון: אנחנו מצביעים.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: אושר פה אחד

לאה ורון: רק להבהיר, בתקנת משנה (7) ירד ל-180.

משה כחלון: כן.

משה כחלון: היה 500 ועכשיו זה יהיה 180.

משה כחלון: אנחנו עוברים לסעיף 10.

אתי בנדלר: לא הצבענו על סעיף 10.

אתי בנדלר: היינו צריכים לקבל תשובה בקשר למטוסי ניסוי.

דוד ארצי: אני חושב שהאגרה היא גבוהה והיא ללא שום פרופורציה כי לא מדובר במטוס שטס 300 שעות בחודש, כפי שטסים מטוסי הנוסעים הרגילים.

דוד ארצי: אני בעד לשלם אגרה, אבל מחצית הסכום.

דוד ארצי: קודם ביקשתי פטור, אבל עכשיו אני מציע חצי.

אודי זוהר: צריך להסתכל על התמונה כולה.

אודי זוהר: אנחנו עומדים לעשות כאן משהו שהוא החרגה עבור אווירון אחד?

דוד ארצי: לא אחד.

אודי זוהר: שניים.

דוד ארצי: יכולים להיות עשרה.

אודי זוהר: יכולים להיות, אבל אין.

דוד ארצי: יש היום כמה מטוסי מנהלים.

אודי זוהר: שהם יהיו מטוסי ניסוי?

דוד ארצי: כן.

דוד ארצי: אני בעד חצי ואני חושב שזו הצעה הוגנת.

צבי מעיין: צריך להזכיר שבכל טיסת ניסוי, בה יש שינוי במטוס, משולמת אגרה בנפרד.

אודי זוהר: אם משנים משהו בתצורה של המטוס.

דוד ארצי: כשאנחנו משנים מכשיר אחד, משלמים אגרה.

משה כחלון: אם אתה מוריד חמישים אחוזים, מה אתה מוריד כאן?

קריאה: שני כלי טיס לשנה.

אודי זוהר: יש מחזור של מיליארד דולר בשנה, אבל כאן מתווכחים על עשרים אלף שקלים בשנה.

דוד ארצי: הבעיה היא שהמתחרים שלנו לא משלמים זאת.

דוד ארצי: אין מקום בעולם שם משלמים אגרה על הייצוא, אבל אתה הכנסת את זה לכאן.

דוד ארצי: אתה דורש אגרה, אחר כך כושר התחרות שלנו יורד, אנחנו לא זוכים במכרזים בינלאומיים, צריך לפטר את העובדים.

דוד ארצי: אני אומר שזה לא שייך למחזור הכספי.

דוד ארצי: אנחנו מדברים על שתי המדרגות האחרונות, שם קיימת הבעיה.

אודי זוהר: אלה לא רק מטוסי ניסוי אלא גם מטוסים אחרים.

אודי זוהר: אם רוצים לדבר כאן על מטוסי הניסוי של התעשייה האווירית, צריך להוסיף סעיף שאומר שבמידה והמטוס מוגדר כמטוס ניסוי ומשמש לכך, ישלם חמישים אחוזים ממה שכתוב כאן.

קריאה: צריך להוסיף את המילה "בלבד".

אתי בנדלר: תתווסף תקנת משנה - והיא צריכה לבוא בין (ב) ל-(ג) – האומרת: האגרה בעד הגשת בקשה לכלי טיס המוגדר ככלי טיס לניסוי בלבד תהיה מחצית האגרה הנקובה בתקנת משנה (א).

משה כחלון: הטענה שלכם צודקת, ואם אני אוכל לעזור בעוד שנתיים, נוריד את זה לגמרי.

משה כחלון: אנחנו מצביעים על תקנה 10 עם השינויים.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: אושר פה אחד.

משה כחלון: אנחנו מצביעים על תקנת המשנה, כפי שהוסיפה היועצת המשפטית של הוועדה.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: אושר פה אחד.

משה כחלון: אנחנו עוברים לדון בסעיף 12 – אגרת כושר אווירי ליצוא מוצר או מספר מוצרים.

דוד ארצי: זו נקודה שעלתה בישיבה קודמת.

דוד ארצי: אנחנו מדברים על קבוצה מאוד מוגדרת שנקראת AOG, כאשר מטוס מקורקע.

דוד ארצי: בתקנה הכללית פתרנו את הבעיה של התשלומים הגבוהים בזה שאתה מדבר על מכלול שלם, אז יש לך זמן לארוז אותו, לבדוק אותו ואז האגרה היא אגרה סבירה.

דוד ארצי: כאן אנחנו מדברים על פריט שלפעמים עולה עשרה דולר, אבל רוצים שאני אשלם 1,400 שקלים.

דוד ארצי: זה לא הגיוני וזה הורג אותנו בתחרות שלנו בעולם.

דוד ארצי: עשינו סטטיסטיקה ומדובר באלפי פריטים בשנה כאשר בשנה וזה רק ילך ויגבר.

דוד ארצי: לפי דעתי זה הרס של תעשיית החלפים.

דוד ארצי: לכן הצענו מדרג שונה.

דוד ארצי: לא אמרנו לבטל כליל, אלא הצענו מדרג שמדבר על כך שעד 1,350 שקלים ערך תשולם אגרה של 125 שקלים, שזה בערך שמונה אחוזים מעלות הפריט, מ-1,351 ישולמו 250 שקלים, 3,151 עד 6,750 – 375 שקלים, ומ-6,750 כמפורט בתקנת המשנה.

דוד ארצי: זה כבר פריט גדול.

דוד ארצי: כאן מדובר על הרס של ענף שנקרא חלקי חילוף.

דוד ארצי: כאשר מטוס מקורקע, זה הרגע הקריטי.

דוד ארצי: לכן אני מבקש לקבל את הצעתנו.

משה כחלון: בפעם הקודמת הצבענו על זה, אבל אני אמרתי שתיתכן תוספת שתהיה לבקשת התעשייה האווירית.

משה כחלון: אפשרתי וביקשתי נוסח אחר.

אודי זוהר: דיברנו ארוכות עם התעשייה האווירית על הנושא הזה שנקרא AOG.

אודי זוהר: בפגישה שהייתה חשבנו ללכת למתודה של מדרגות, אבל המדרגות הוא לא משקל אובייקטיבי.

אודי זוהר: כשמדברים על מחיר של חלף, המחיר הוא לא דבר שאני יודע שעכשיו זה מחירו ואני צריך לבדוק האם זה אכן המחיר של החלק, וכתוצאה מכך אפשר לגבות אגרות.

דוד ארצי: במדינת ישראל אתה מצהיר על מחיר ואתה מוסיף אותו לאותה חבילה.

דוד ארצי: אם זייפת, אתה הולך לבית סוהר.

דוד ארצי: אם התעשייה האווירית תיתן הצהרת מחיר, יש עלות חותמת המבקר, וזה צריך לספק.

דוד ארצי: בנוסף לכך יש גם חשבונית, ואותו מבקר מסתכל על כל המסמכים.

דוד ארצי: ניסינו להסביר, אבל לא הצלחנו בהסבר.

דוד ארצי: אני אומר שכאן מדובר על סכומים גדולים והם ללא שום פרופורציה וללא הצדקה אלא באים להרוס לנו את כושר התחרות שלנו בעולם.

משה כחלון: אתה שמעת את ההצעה שלהם?

דוד ארצי: כן, אבל היא יוצאת גבוהה מאוד.

אודי זוהר: אנחנו הצענו את הניסוח הבא: על אף האמור בתקנת משנה (א), המבקש מתן אישור כושר אווירי לייצור מוצר בודד אשר לגביו הוכרז והוכח מטוס על הקרקע (AOG) מקבוצת ב' או ג', כפי שמוגדר בתקנה 106 לתקנות הטיס, ומשך בדיקתו אינו עולה על שתי שעות עבודה, ישלם בעת מתן האישור חמישים אחוזים מגובה האגרה המצוינת בתקנה ובנוסף עלות בגין הוצאות וכולי.

אודי זוהר: אפשר לשחק עם זה כמה שרוצים, אבל צריך להיאחז במשהו.

אודי זוהר: חלק פשוט וזול, תהליך הבדיקה הוא מאוד מאוד קצר.

אודי זוהר: אם משהו עולה מאה דולר, האישור הוא זריז ולכן הלכנו להיבט של הזמן.

אודי זוהר: למה הוספנו את עלות הנסיעה?

אודי זוהר: כי יכולים לומר לנו ללכת לבדוק משהו בתעשיות גולן, כאשר אותו אדם מבזבז חצי יום על חצי שעת עבודה.

איתן שטרקמן: אפשר לבדוק אם אותו AOG הרבה יותר קשה מאשר חשבונית.

איתן שטרקמן: AOG זה כאשר מתקשר אליך ספק מחו"ל ואומר לך שהמטוס על הרצפה.

איתן שטרקמן: צריך להסתכל איך זה עובד בשטח.

איתן שטרקמן: מטוס על הרצפה, מטוס מסחרי, תקוע באיזשהו מקום והם צריכים ספק של ארקיע.

איתן שטרקמן: בנוסף לזה אני גם צריך לבטל את הטיסה ולשלם אגרה.

אודי זוהר: תעשיית ה-AOG היא תעשייה ענקית.

אודי זוהר: חלק שעולה איקס, כשהמטוס הוא AOG, חברה – שלא אומר את שמה – מוכנה לשלם הרבה מאוד כדי שהחלק יגיע במהירות.

דוד ארצי: לא כשאתה יצרן.

דוד ארצי: זה פשוט לא נכון.

דוד ארצי: אחר-כך אומרים שלא יבואו אלינו יותר.

דוד ארצי: אני מבקש להציע אלטרנטיבה.

דוד ארצי: "על אף האמור בתקנה משנה (א), המבקש מתן אישור כושר אווירי לייצור מוצר בודד מקבוצה ב' או ג' כפי שמוגדר בתקנה 106 לתקנות הטיס, נהלי תיעוד כלי טיס וחלקיהם בגין אירוע AOG, כפי שהוכח ויתועד בכתב, ישלם אגרה של 350 שקלים חדשים בתוספת 250 שקלים חדשים בגין כל שעת עבודה מעבר לשלוש השעות הראשונות".

דוד ארצי: אני חושב שזה מכסה לו את שעות העבודה.

דוד ארצי: אני חושב שזו הצעה הוגנת שפתרה את הבעיה.

אודי זוהר: שלוש שעות זה הרבה זמן.

אודי זוהר: אם זה AOG לחלק שזמן העבודה עבורו הוא מאוד קצר, שפרק הזמן יהיה קצר ושיביא את החלק מהחצר של התעשייה.

דוד ארצי: אני מציע שעד שלוש שעות זה יהיה במסגרת ה-350 שקלים חדשים.

אודי זוהר: התמריץ צריך להיות צמצום זמן העבודה.

אודי זוהר: אני אמרתי שעה, כי בשעה יש תמריץ גם לתעשיות לפעול.

דוד ארצי: אם צריך לנסוע למקום, שלוש שעות זה הגיוני.

אודי זוהר: הם מנסים למשוך את זה למעלה.

מלי סיטון: כל מה שמשך העבודה ייקבע, מעל שעתיים, אמרנו שהוא ישלם חמישים אחוזים מהאגרה המנויה.

מלי סיטון: זה מודד נכון.

דוד ארצי: לפי הסטטיסטיקה, בשלוש השנים האחרונות לא היה AOG.

דוד ארצי: אם הבדיקה נעשית כאן, היא יותר משלוש שעות כי מדובר בעסק מורכב מאוד, כך שמשלמים את כל הסכומים.

דוד ארצי: אנחנו מדברים על ידיות?

דוד ארצי: אלה עיקר הפריטים.

דוד ארצי: מתוך ה-3,200, מדובר בעיקר בידיות.

אודי זוהר: אם זו ידית, לא בודקים אותה שלוש שעות.

דוד ארצי: בודקים שעה וחצי.

אודי זוהר: אתה רוצה שבשלוש השעות האלה אסע לתעשייה גדולה.

משה כחלון: במקור זה היה שעתיים ואני מציע להחזיר את זה לשעתיים.

צבי מעיין: אנחנו צירפנו טבלה שמראה מחירים.

צבי מעיין: לפי הסטטיסטיקה, מחצית מהפריטים שיוצאים, המחיר שלהם הוא פחות מ-300 דולר, והבאנו גם דוגמאות של פריטים שעולים 10 דולר, 15 דולר, 35 דולר, 27 דולר, שזו המסה העיקרית.

צבי מעיין: על זה לשלם 600 שקלים?

צבי מעיין: אותו אדם לא פותח שרטוטים, והבדיקה אורכת בדיוק שלוש דקות.

דוד ארצי: ההצעה צריכה להיות בדיקה של שעתיים ב-350.

צבי מעיין: אתם מסתכלים על זה בצד הצר ביותר, שזה תחום החלפים.

צבי מעיין: בסוף תאבדו את תעשיית הייצור.

צבי מעיין: בשנה הבאה אנחנו מצליחים למכור 58 מטוסים שנבנים בתעשייה האווירית, וזה הולך וגדל כל שנה בשנה, אבל הלקוחות שלנו לא ירצו לרכוש את המטוסים אם אנחנו לא יכולים לספק את החלפים.

דוד ארצי: אני אומר לכם שבעולם אין אבסורד כזה.

דוד ארצי: אני מוחה בכל תוקף בעניין הזה.

דוד ארצי: הם אומרים שאין להם חמישים מיליון, אבל זה לא מעניין וזה לא טיעון.

דוד ארצי: בעוד יומיים מתקיימת ועידת ראש-הממשלה על נושא הייצוא שזה המנוע במדינה, ואין להם 50 מיליון?

דוד ארצי: אני הייתי צריך בכלל להתנגד לאגרה.

משה כחלון: באמת חשובה לנו התעשייה.

משה כחלון: אנחנו צריכים להעביר את זה.

דוד ארצי: הצעתי 350.

משה כחלון: אני רוצה ללכת על ההצעה המתוקנת של משרד התחבורה.

לאה ורון: "שמשך בדיקתו לא עולה על שעת עבודה, ישלם 25 אחוזים מעלות האגרה.

לאה ורון: זאת אומרת, זה שעה וזה 25 אחוזים".

דוד ארצי: שעתיים.

דוד ארצי: אין שעה.

דוד ארצי: שעה זה בכלל לא יחידת בדיקה, כי עד שהוא מגיע לתעשייה האווירית, לוקח לו זמן.

משה כחלון: איך מודדים שעה?

דוד ארצי: מהרגע שהוא יצא מהמשרד שלו ועד שהוא מגיע לתעשייה האווירית, עוברת חצי שעה.

דוד ארצי: לכן אמרנו שעתיים.

דוד ארצי: עמרי טלמון: אני מרגיש שאנשים חושבים שארצי מפריז, ואני לא מוכר חלפים אלא קונה חלפים, ולא מתעסק בבואינג אלא במשהו אחר.

דוד ארצי: כבר יצא לי AOG כאשר היה חסר לי בורג שבאותו לילה שלחו לי מארצות-הברית.

דוד ארצי: בורג עולה 2.75 דולר ואני חושב שזה מוזר שעבור הבורג הזה הייתי צריך לשלם עוד 1,400 שקלים.

משה כחלון: אני מצטער שאני נאלץ לעשות כאן פשרות עם עצמי.

עמרי טלמון: הפשרה יכולה להיות שבכלל לא תהיה אגרה.

משה כחלון: אני פונה למינהל התעופה, כפי שפניתי לאורך כל הדיונים למפעילים, לבעלי החברות, ואמרתי להם שנבחן את התקנות במשך שנתיים.

משה כחלון: אני אומר לכם שגם אם נפגעתם קצת ברמות ההכנסה או במה שתכננתם, הצורך להקים את המינהל הוא צורך חיוני ודחוף, ואני חושב שנתנו לו קדימות ועשינו כל מה שאנחנו יכולים כדי לקיים דיונים ולקדם את הנושא.

מלי סיטון: אנחנו מאוד מודים על כך.

משה כחלון: אמרנו שנעשה את זה למשך שעה ו-30 דקות עם 25 אחוזים, ואני מאוד מקווה שזה יהיה טוב לכל הצדדים.

לאה ורון: יתווסף סעיף 12(ב) האומר: "על אף האמור בתקנת משנה (א), המבקש אישור כושר אווירי לייצוא מוצר אשר לגביו הוכרז והוכח AOG מקבוצה ב' או ג' כפי שמוגדר בתקנה 106 בתקנות הטיס, ומשך בדיקתו לא עולה על שעת עבודה ושלושים דקות, ישלם 25 אחוזים מעלות האגרה המצוינת בתקנת משנה (א) ובנוסף עלות בגין הוצאות נסיעה ואש"ל".

מלי סיטון: בישיבה בה התחלנו לקרוא את התקנות, ביקשה היועצת המשפטית של הוועדה שנגדיר בצורה יותר ברורה את המונח הגדר.

משה כחלון: סעיף 12(ב) אושר לפי הנוסח המתוקן.

אתי בנדלר: אשר לגביו הוכח להנחת דעתו של המנהל כי הוא AOG.

מלי סיטון: לגבי המונח הגדר.

מלי סיטון: באחד מגלגולי המונח הגדר נכלל שיקול דעת של המנהל על מאפיינים טכניים שונים.

מלי סיטון: הפעלת שיקול דעת כזו של המנהל, שהמשמעות שלה היא משהו שלא סדור מבחינת אמות מידה בתקנות שקבע השר, יצרה בעיה משפטית.

מלי סיטון: לכן הגדרנו את המונח הגדר, וכך אנחנו מבקשים שהוא יהיה: "הגדר – כהגדרתו בתקנות הרישיונות.

מלי סיטון: לגבי כלי טיס, גוף מטוס או מנוע כלי טיס, משמעו דגם או קבוצת דגמים, כפי שהוגדר בתעודת סוג של אותו דגם, ולרבות ההגדרים כמפורט בתקנה 20(א) וכן דגמים שיחליט עליהם המנהל בהתאם לשיקול דעתו המקצועית על-פי מידת השונות במאפיינים הטכניים של כלי הטיס או המכשירים שבהגדר, חלקיהם, אביזריהם, והטכנולוגיה שהם מבוססים עליה, או על פי מידת השונות בתחום ואופי פעילות נושא ההגדר".

מלי סיטון: אני רוצה להבהיר שפעם שתחמנו את שיקול הדעת של המנהל באותם מאפיינים שגם קודם לכן היו, וזו קביעה של השר בתקנות, זה צולח את הבדיקה המשפטית של הפעלת אותו שיקול דעת.

מלי סיטון: לא שינינו במהות אלא עיגנו את שיקול הדעת של המנהל תחום לאותם דברים שכבר היו קודם לכן.

משה כחלון: תשאירי לנו את הנוסח.

משה כחלון: אנחנו מצביעים על השינוי בנוסח הגדר.

משה כחלון: התיקון התקבל.

משה כחלון: אני מודה לכולכם.

משה כחלון: היה נעים לעבוד אתכם.

אודי זוהר: בשם השר, המנכ"ל ובשמי אני רוצה להודות.

אודי זוהר: זו אבן פינה מאוד משמעותית בהתארגנות רשות התעופה.

אודי זוהר: מיומי הראשון, בדקה הראשונה של התפקיד התייצבתי כאן לפני הוועדה.

אודי זוהר: אני חושב שהוועדה ראויה לכל ההערכה על הדרך שבה היא פעלה, גם להעביר את החוק, גם להסדיר את נושא התקציב, וכמו שאמרתי לך הבוקר, יש לנו עוד כמה דברים בדרך.

אודי זוהר: אני באמת מודה מכל הלב.

משה כחלון: אנחנו מאחלים לך הצלחה, ואנחנו שמחים שזו הוועדה היחידה אליה יכול להגיע ציבור רחב עם מטוס פרטי קטן או נציגים של חברות ולהביע את דעתם ולקחת חלק בדיונים.

משה כחלון: החלק הזה יכול להיות לתפארתה של כנסת ישראל.

משה כחלון: תודה רבה, הדיון נעול.