ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 26, 2006-10-19 10:00

זבולון אורלב: בוקר טוב.

זבולון אורלב: ידידי רון נחמן ראש העיר הנמרץ שאמרתי כבר כמה פעמים שאם הייתי צריך לבחור ראש עיר שאני רוצה לגור בה הייתי בוחר ברון נחמן, ידידי ועמיתי חבר הכנסת אלכס מילר חבר ועדת המדע והטכנולגיה, מר סורין לופו מנכ"ל נורטל ישראל, פרופ' דן מאירשטיין נשיא המרכז האקדמי באריאל, לשעבר מכללת יהודה ושומרון, אורחים יקרים, מורי ורבותי.

זבולון אורלב: אין ספק שיש חסמים במערכת הציבורית שלנו שבולמים התקדמות מדעית וטכנולוגית ואין ספק מצד שני שהיכולות האנושיות במדינת ישראל מקדימות שנים רבות את המחסומים, את החסמים ואת העכבות הבירוקרטיות והמנהליות במדינת ישראל.

זבולון אורלב: חלק מתפקידנו כוועדה הוא לאתר את אותם נפגעים מנהליים, לאתר את אותן בעיות ולנסות להתיר את הפלונטר.

זבולון אורלב: אני מודה שזה קשה.

זבולון אורלב: יש בהחלט עודף רגולציה ועודף בירוקרטיה, לא רק בתחום התקשורת, גם בתחום תכנון ובנייה.

זבולון אורלב: אנחנו נמצאים ברשות מקומית.

זבולון אורלב: תשאלו אזרח פה כמה זמן לוקח לאשר תוכניות וכדומה, תשאלו יזמים ויאמרו לכם וכן גם בתחומים רבים.

זבולון אורלב: אבל אנחנו כוועדת מדע וטכנולוגיה מופקדים בין היתר על תחום האינטרנט ולכן חובתנו לנסות ולסייע לתת את אותה תשתית חקיקתית, לתת את אותו סיוע ובעיקר למנוע הפרעות.

זבולון אורלב: להיאבק באותם גורמים שפשוט מפריעים ליצירתיות, ליזמות לצעוד קדימה.

זבולון אורלב: מהחומר שלמדתי אני בהחלט מכיר בכך שאנחנו משיקים היום תחום חשוב שיש בו פריצת דרך, שיש בו שינוי.

זבולון אורלב: נכון שאנחנו כחברי כנסת מאוד מוגבלים לעשות פרסומת מסחרית לכן אני לא יכול ללכת עם החולצה והלוגו של נורטל, ותסלח לי על זה סורין.

זבולון אורלב: אבל אין ספק שעצם נכונותנו לבוא לכאן ולהשתתף ולתת חסות לטקס ההשקה הוא גם בהחלט דבר שבח לחברת נורטל שנרתמה לעניין הזה מבלי שאנחנו נוקטים עמדה מסחרית כזאת או אחרת.

זבולון אורלב: עכשיו אנחנו משיקים פה עוד פרויקט אחד שבאופן אישי גורם לנו לצרות רבות.

זבולון אורלב: בכלל, לפני 30 שנה, ערוץ תקשורת אחד בלי מקומונים, החיים שלנו הפוליטיקאים בוודאי הרבה יותר קשים ככל שמערכת התקשוב, המערכות המקוונות מתפתחות.

זבולון אורלב: אבל ברצינות, אני חושב שזהו אחד השירותים החשובים למדינת ישראל.

זבולון אורלב: זה לא רק עניין של הוזלת מחירים לאזרחים.

זבולון אורלב: זה לא רק עניין של הגברת הנגישות.

זבולון אורלב: צריך לזכור שגם הנגישות היא מרכיב חשוב מאוד.

זבולון אורלב: אנשים זקנים, אנשים נכים.

זבולון אורלב: אלא גם בהיבט הלאומי של החוסן הלאומי, של העצמה מדעית וטכנולוגית שהיא סם החיים של מדינת ישראל ואני אומר את זה ממש בלי מרכאות.

זבולון אורלב: אנחנו חונכים פה היום פרויקט קטן אבל הוא מרכיב בפאזל והפאזל הזה, הרמה המדעית והטכנולוגית של מדינת ישראל הוא מרכיב חשוב בסם החיים שלנו וביכולת הקיום שלנו כמדינת ישראל.

זבולון אורלב: האיומים סביבנו הם גם איומים מדעיים, ראה את האיום הגרעיני האיראני ובוודאי כל פיתוח וכל סיוע וכל עזרה שאנחנו יכולים להביא לקידום הרמה המדעית יש בה פתיחות טובה ויש בה מרכיב חשוב בביטחון הלאומי.

שלומי אנג'י: אני רוצה להזמין את מר סורין לופו, נשיא נורטל ישראל, רוסיה ודרום מזרח אירופה לשאת את דברו.

סורין לופו: שלום לכולם, אני אחראי על הפעילות של נורטל בישראל ומתוך ישראל אנחנו מנהלים את הפעילות במזרח אירופה לשעבר כולל רוסיה – שטח הפעילות הגדול ביותר שלנו.

סורין לופו: רק הבוקר חזרתי ממוסקבה ואחת מהסיבות שהייתי שם היא בגלל שעשו רשת WIRELESS אלחוטית שנדבר על כך בהמשך.

סורין לופו: ראשית אני רוצה להודות לכם שהגעתם לכאן.

סורין לופו: לחבר הכנסת זבולון אורלב, לחבר הכנסת אלכס מילר, למר רון נחמן, ראשי הערים, חברי המועצה, המנכ"לים, מנמ"רים, נציגי משרד התקשורת, קברניטי התקשורת לרשת, גורי, ששמים את היסודות שאני מאמין, גם של ההייטק הישראלי.

סורין לופו: אנחנו כמה שנים ביחד ומה שאנחנו עושים ביחד זה לא על בסיס עסקי.

סורין לופו: אני חברה עסקית וכל דבר שאנחנו עושים אנחנו אמורים לראות מהיכן בא הרווח המיידי.

סורין לופו: אבל אני חושב שאנחנו עושים מעבר לזה ביחד.

סורין לופו: אנחנו בעצם עושים יזמות, רואים חלק מהשליחות שלנו להביא את הטכנולוגיה החדשה, את פריצות הדרך, לקדם את התשתיות במדינת ישראל.

סורין לופו: כפי שאמרתי, חזרתי הבוקר ממוסקבה.

סורין לופו: הסיבה שהייתי במוסקבה היא מכיוון שבמרכז מוסקבה יש כבר כ-9000 אנטנות של הטכנולוגיות שתראו היום.

סורין לופו: האנטנות האלה, הגישה לאינטרנט במוסקבה ניתנת לתושבים כשירות מוניציפלי כמו שניתן השירות של מים, חשמל לצד גישה למערכות העירייה.

סורין לופו: הייתי השבוע בעיר נוספת, בשטוקהולם.

סורין לופו: בשטוקהולם עשו את הפריסה של הסיב האופטי.

סורין לופו: הסיב האופטי נמצא בבעלות העירייה.

סורין לופו: מי שמשכיר את רוחב הסרט מהעירייה אלו חברות התקשורת שמביאות את רוחב הסרט, עשרות מגה ביט, מאות מגה ביט, כולל מה שאתם שומעים בטריפל פלי, עם ה-voice עם הכבלים ובעצם עושים קפיצת דרך במקום ADSL ומוסיפים עוד כמה מגה ביט ועוד כמה דולרים כל פעם שמאריך את הסרט.

סורין לופו: זו קפיצת דרך.

סורין לופו: זה תשתית, זה שירות חיוני.

סורין לופו: תשתית תקשורת כפי שאמרתי קודם זה כמו תשתית חשמל, תשתית כל השירותים של העירייה – אני אחד מהשירותים שהעירייה צריכה לתת לתושב.

זבולון אורלב: אתה יכול לומר כמה משפטים על הדור הרביעי?

סורין לופו: בהחלט.

סורין לופו: הדור הרביעי, בארץ כרגע פורסים טכנולוגיה של דור שלישי ודור שלוש וחצי כמו חברת פלאפון שעושה את ה-CDNA עם הרביעי.

סורין לופו: כשהם עכשיו מתחילים עם יכולת לתת גם voice ותשתיות של הסלולר.

סורין לופו: פרטנר שפורסת את ה- ENTS.

סורין לופו: אנחנו מדברים על טכנולוגיות דור רביעי.

סורין לופו: מבחינה טכנולוגית מדובר על תשתית שנקראת: OFDM מיימוק.

סורין לופו: זו טכנולוגיה שמאפשרת לתת רוחב ענק למשתמש הסופי ואנחנו מדברים על עשרות מגה ביט.

סורין לופו: אנחנו רואים טכנולוגיות כמו YMUX.

סורין לופו: מדברים פה על רוחב סרט של עשרות מגה ביט ללקוח הסופי שתוכל לתת כמה ערוצי טלביזיה.

סורין לופו: היכן שאתה נמצא, תוכל לגשת בכל מקום למידע ולמה שאתה צריך.

סורין לופו: זה בעצם הדור הרביעי.

סורין לופו: ברגע שתרצה לראות דברים, לא תחכה 30 שניות, 40 שניות, תדפדף באון ליין,real time וזו חוויה אחרת, חווית משתמש אחרת.

סורין לופו: אנחנו מובילים את זה מתוך ישראל.

סורין לופו: לפני שבוע היה בבוסטון הכנס העולמי של YMUX - נורטל ביחד עם חברה ישראלית רן- קום בראשון לציון שעובדים בשיתוף פעולה הדוק וביחד איתם ועם חברות בטייאוון אנחנו עובדים לפתח את הדור החדש של התשתיות ושל המוביילים בארץ.

סורין לופו: שיתוף הפעולה שלנו כנורטל העולמי – כיוון שאני נמצא במועצת המנהלים של נורטל העולמי - מאוד הדוק בארץ.

סורין לופו: הדו שיח עם הקהילה העסקית נמצא בשיא.

סורין לופו: הדור הרביעי מדובר על הטכנולוגיות שנראה אותן כאן.

סורין לופו: כמובן אינטל שדוחפת את הנושא של ה- YMUביחד עם כל הלפטופים וכל הדור הבא שייכנסו בקרוב מאוד.

סורין לופו: אין לנו ספק שבארץ, ואני מדבר כמקים המיזם של הדור הרביעי, עושים ביחד עם נורטל עם החברות הישראליות וגם חברות אחרות שמשקיעות.

סורין לופו: נפגשתי בשבוע שעבר עם חברות בפארק המדע.

סורין לופו: אנחנו משקיעים מיליוני דולרים ביחד איתם בטכנולוגיות שמפתחות את הדור הרביעי בארץ.

סורין לופו: נבוא עם המידע, נשתף אתכם, רוצים, יכולים לקפוץ שלב.

סורין לופו: לא ארחיב כי אלו דברים מאוד מורכבים של כל המגמות בעולם והיכולת להיות בחזית הטכנולוגיה והשינויים שקורים היום וקצב השינוי, כדי להמשיך להוביל את זה - חלק נכבד מכלכלת ישראל ומההצלחות הכלכליות שלנו הן מייצוא ההייטק וכמו שנאמר פה: חבל שרק קונים אותנו כטכנולוגיה ולא קונים מאיתנו מספיק את הפתרונות עצמם.

סורין לופו: יכולים לעשות הרבה חברות כמו טבע בארץ, יכולים לעשות הרבה מאוד מכיוון שקונים אותנו, קונים את המוח שלנו ב-50 מיליון דולר וכולם שמחים.

סורין לופו: אבל החברות האלה יכולות להיות של מיליארדי דולרים, להעסיק עשרות אלפי עובדים ולהיות חברות בין לאומיות אבל צריכים לבנות את הסביבה הזאת.

סורין לופו: אסיים את דברי ואומר שאולי במיזם כזה הייתם מצפים לראות איזשהו פריק כזה, מישהו כמו הילדים שלנו בן 15 כזה אבל לא.

סורין לופו: מדובר לא במישהו שבא מהתחום העסקי.

סורין לופו: רון נחמן בא מהתחום הממשלתי.

סורין לופו: יזמות אפשר לעשות בתחום הממשלתי ומה שאנחנו מדברים פה - לבנות יזמות, לבנות הכנסות נוספות.

סורין לופו: לתת שירות טוב יותר ללקוח בעלויות אחרות.

סורין לופו: אנחנו רואים את שירותי התקשורת בשילוב בין חברות שנותנות את השירות וערים וזה יכול להביא לרמה אחרת של שירות לקוח.

סורין לופו: אני מודה לכם מאוד ומאחל הצלחה לכולכם, תודה.

שלומי אנג'י: תודה למכובדים שדיברו לפני.

שלומי אנג'י: עד שתתמקמו להצגת המצגת אני רוצה לספר לך מר אורלב, דיברת על הדוגמא של הדואר וכמה זמן לקח והיום באימייל זה תוך שעתיים.

שלומי אנג'י: אני רוצה לספר לך, ואני מקווה שלא תכעס שבזמן שאתה נאמת אני כבר קיבלתי ושלחתי 4 הודעות SMS לאנשים כאן כדי להפעיל את המאוורר וכו'.

שלומי אנג'י: אז הנה לכם זמינות בעידן שנות האלפיים.

שלומי אנג'י: הודעות SMS אנחנו מתכתבים באון ליין.

שלומי אנג'י: ציינת קודם את נושא הדור הרביעי, אני רוצה לנצל את הבמה הזאת ואת ההזדמנות הזאת כדי להזמין את חברי ועדת המדע ליום עיון או חצי יום עיון טכנולוגי אצלנו בנורטל שבו נדבר נטו על טכנולוגיה.

שלומי אנג'י: לא על שיווק ופרסום של נורטל אלא פשוט נשמח להעביר מידיעותינו וניסיוננו לחברי ועדת המדע.

שלומי אנג'י: ועכשיו למצגת עצמה.

שלומי אנג'י: מה שאתם רואים כרגע זה תמונה של פורטל עירוני או דף רישום, כניסה לרשת האינטרנט העירונית כאן באריאל.

שלומי אנג'י: נדבר עליו יותר מאוחר.

שלומי אנג'י: אפשר לראות כאן את שמות כל החברות המשתתפות.

שלומי אנג'י: אבל בואו נתחיל בבסיס.

שלומי אנג'י: אנחנו נמצאים כדי להשיק ניסוי של רשת אלחוטית עירונית אריאל און ליין.

שלומי אנג'י: אני לא בטוח שבשעה הקרובה אספיק להעביר לכם את כל המידע ולכן אני רוצה להזמין אתכם לפנות אלינו.

שלומי אנג'י: מסתובבים כאן אנשי נורטל ואתם מוזמנים לפנות אלינו לאחר המצגת לקבלת מידע נוסף.

שלומי אנג'י: אתם יכולים גם להיכנס לאתר שלנו ולקבל מידע נוסף באמצעותו.

שלומי אנג'י: הנושאים עליהם נדבר בדקות הקרובות.

שלומי אנג'י: דקה וחצי של כרטיס ביקור מי זאת נורטל כיוון שלא כולם כאן מכירים את נורטל.

שלומי אנג'י: לאחר מכן נעבור לעיר חכמה או עיר אלחוטית חכמה כפי שאנחנו קוראים לה, מודל ומטרות.

שלומי אנג'י: מודלים עסקיים לרשתות אלחוטיות עירוניות.

שלומי אנג'י: נראה מה נעשה בעולם עד 2005 ומה נעשה בעולם אחרי 2005.

שלומי אנג'י: נדבר על מיזם מדהים שמתקיים בטייפה בירת טייוואן.

שלומי אנג'י: אנחנו גאים להיות בתוך המיזם הזה.

שלומי אנג'י: לבסוף נראה לכם סדרה של יישומים ואפליקציות ממיטב התוצרת של החברות הישראליות שנמצאות כאן.

שלומי אנג'י: מילה וחצי על נורטל.

שלומי אנג'י: אנחנו חברת פתרונות תקשורת עולמית.

שלומי אנג'י: אנחנו קיימים בתחום התקשורת למעלה מ-100 שנים, ליתר דיוק 110 שנים, כל כולם בחזית הטכנולוגיה.

שלומי אנג'י: אנחנו משרתים לקוחות במעל 150 מדינות.

שלומי אנג'י: בסיס האם שלנו בקנדה ואנחנו פעילים בישראל 25 שנה בקירוב מתוכם כמעט 20 שנה דרך טלרד.

שלומי אנג'י: ב-6 השנים האחרונות כנורטל ישראל בפני עצמה.

שלומי אנג'י: אנחנו מונים בסביבות 30,000 עובדים פרוסים ברחבי העולם, מתוכם כ-200 בישראל.

שלומי אנג'י: מהו החזון שלנו כחברה טכנולוגית?

שלומי אנג'י: אנחנו רוצים להוביל בתחום בניית יכולות תקשורת אשר יניעו את גלגלי הכלכלה העולמית ויאפשרו לאנושות להתמודד עם גדולי אתגריה.

שלומי אנג'י: אני יודע שזה נשמע מילים נפוחות אבל מאחורי המילים האלה יש עובדות.

שלומי אנג'י: אתן לכם מייד מספר דוגמאות מדוע ביום יום אנחנו מיישמים את החזון הזה.

שלומי אנג'י: מספר מילים על הפעילות שלנו בארץ ובעולם.

שלומי אנג'י: נורטל ישראל זכתה בפרס טלקום 2004 על תרומה לשוק התקשורת הישראלי ב-25 השנים האחרונות.

שלומי אנג'י: אתם יכולים לראות כאן את ראש הממשלה הקודם אריאל שרון מעניק לנו את הפרס.

שלומי אנג'י: כאן אתם רואים את ראש הממשלה הנוכחי אהוד אולמרט, אז בתפקידו כשר התקשורת, מעניק את הפרס למר סטיב פיוטי שהיה בזמנו נורטל אירופה, המזרח התיכון ואפריקה.

שלומי אנג'י: שתיים מכל שלוש שיחות טלפון בישראל, בכל הרשתות, קווי, סלולרי, צבאי, אזרחי, ארגוני פרטי – עוברות את התשתית של נורטל.

שלומי אנג'י: גם אם אתם כמשתמשים לא תמיד מזהים את השם נורטל זה מכיוון שאנחנו נמצאים שם בקרביים.

שלומי אנג'י: אנחנו דואגים להעביר את אותן שיחות בצורה הטובה ביותר ממקום למקום.

שלומי אנג'י: דוגמא אחרת.

שלומי אנג'י: אלפי תמונות רנטגן עוברות בין בתי חולים בישראל על תשתית שאנחנו הקמנו ומאפשרות לרופאים להתייעץ באון ליין לגבי טיפול בחולים.

שלומי אנג'י: אנחנו גם אחראים על הקמת שתי רשתות הדור השלישי הראשונות בישראל – זה של פלאפון וגם זו של פרטנר.

שלומי אנג'י: מדובר בשתי טכנולוגיות שלנו והגדולה שלנו היא להיות מסוגלים להפעיל 2 רשתות שונות ועם זאת מוצלחות כל כך.

שלומי אנג'י: משרד ההגנה האמריקאי בחר בפתרונות שלנו בכל 50 המדינות האמריקאיות ובעוד 24 מדינות מעבר לים והפתרונות שלנו נמצאים מאחורי הבורסות הגדולות בעולם, החל מניו יורק, אוסטרליה, סאן פאולו, בואנוס איירס, שנחאי בומבי וסיאול.

שלומי אנג'י: שקף אחרון על נורטל.

שלומי אנג'י: אתם בוודאי מזהים את מרבית הלוגואים שמופיעים כאן.

שלומי אנג'י: אלה הם רק דוגמאות ללקוחות העיקריים שלנו.

שלומי אנג'י: אנחנו פעילים בכל הגזרות.

שלומי אנג'י: הן בתקשורת סלולרית, הן בטלפוניה קווית.

שלומי אנג'י: האם ידעתם ששני שליש בקירוב מהמרכזיות של בזק הן שלנו?

שלומי אנג'י: שיחות בין לאומיות, תקשורת סיב אופטית ורשתות תקשורת וארגונים.

שלומי אנג'י: ושוב, שתיים מכל שלוש שיחות טלפון בישראל עוברות על התשתית שלנו.

שלומי אנג'י: עד כאן לגבי מי זאת נורטל.

שלומי אנג'י: עד כאן לכרטיס הביקור של נורטל.

שלומי אנג'י: עכשיו נעבור לנושא לשמו התכנסנו.

2482: תגיד אוניברסיטה.

שלומי אנג'י: הכי טוב לומר אוניברסיטה, לי מותר להגיד.

שלומי אנג'י: אלו המטרות.

שלומי אנג'י: נשאלת עכשיו השאלה איך מממשים את המטרות האלה?

שלומי אנג'י: בראש ובראשונה מממשים את זה באמצעות זה שמקימים אוטוסטראדת מידע אלחוטית בשליטת המוניציפאל.

שלומי אנג'י: למה לקרוא לזה אוטוסטראדה?

שלומי אנג'י: כי צריכים להתייחס אל זה כמו אל כבישים.

שלומי אנג'י: תשתית עירונית שהעירייה מקימה לתועלת התושב.

שלומי אנג'י: כשאתה סולל כביש אתה מקווה שאנשים ישתמשו בו וגם באוטוסטראדה הזאת אנשים ישתמשו.

שלומי אנג'י: הנה מספר דוגמאות.

שלומי אנג'י: קודם כל שירותים לציבור.

שלומי אנג'י: אנחנו מדברים כמובן על גלישה באינטרנט במקומות ציבוריים.

שלומי אנג'י: אם זה בפארק אם זה במתנ"ס או במקומות אחרים.

שלומי אנג'י: אנחנו מדברים על שירותי אינטרנט בשכונות חלשות.

שלומי אנג'י: כמו שאמרנו קודם, איך להביא אינטרנט מסובסד לשכונה חלשה.

שלומי אנג'י: אנחנו מדברים על תשתית אלחוטית לעסקים, תחליף לקווית.

שלומי אנג'י: אני לא נכנס כרגע לשאלה אם הרגולטור ירשה או לא.

שלומי אנג'י: אני אומר: מבחינה טכנולוגית אין מניע שהעירייה לא תיתן טכנולוגיית תשתית אלחוטית לעסק במקום מודם הכבלים או מודם הבזק שלו.

שלומי אנג'י: יש עוד סידרה של שירותים שניתן להפיק מהתשתית הקיימת וזה הדלק שמניע כל הזמן את הרשת.

שלומי אנג'י: אנחנו מדברים על שירותים למוניציפאל: 1.

שלומי אנג'י: מערכות וידאו למלחמה באלימות.

שלומי אנג'י: 2.

שלומי אנג'י: קריאת מוני מים באופן אלחוטי על מנת שאפשר יהיה לזהות תקלות, חבלות וגניבת מים.

שלומי אנג'י: קריאת מונה מים פירושו שאני מסוגל לדעת מרחוק את מצב המונה ולקבל באון ליין למשל התראה בצורה אלחוטית לחלוטין אם יש כרגע חבלה, נזילה וכדומה.

שלומי אנג'י: 3.

שלומי אנג'י: פקוח עירוני אלחוטי.

שלומי אנג'י: פקח שמסתובב בעיר ונותן דוחות מכל מיני סוגים והוא מחובר באון ליין למערכת העירונית.

שלומי אנג'י: 4.

שלומי אנג'י: תקשורת אלחוטית בין עובדי העירייה.

שלומי אנג'י: היום הם משתמשים או במכשיר קשר או בטלפון סלולרי ואני שואל למה.

שלומי אנג'י: יש להם רשת אלחוטית משלהם – ישתמשו בה בחינם, פנימי בין עובדי העירייה, הלא מדובר ברשת פנימית סגורה.

שלומי אנג'י: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם למאמר שפורסם ב-YNET, מאמר של רפי גליק שנמצא פה בקהל איתנו.

שלומי אנג'י: קראתי את המאמר, התרשמתי מאוד ושלחתי הזמנה אישית לרפי גליק לארוע הנוכחי.

שלומי אנג'י: אני חושב שהוא אמר דברים חשובים מאוד.

שלומי אנג'י: הכותרת היא:" 85% מהעשירון התחתון לא מחוברים, מה הן ההשלכות.

שלומי אנג'י: " אני רוצה ברשות

שלומי אנג'י: כם לעבור לעמוד 2 של המאמר ולהראות לכם מספר קטעים מעניינים.

שלומי אנג'י: קטע אחד כאן אומר שבעשרות ערים ברחבי העולם מקימות הערים בעידוד הממשלות רשתות משולבות נייד נייח מבוססות על שדרה של סיבים אופטיים וחיבור בתים לסיב אופטי.

שלומי אנג'י: ובמקביל הן מתקינות נקודות חמות אלחוטיות לאספקת חיבורי אינטרנט מינימלי לכל בעל מחשב ולכל תלמיד.

שלומי אנג'י: נעבור לפסקה 1 במאמר: "נוסף על ההשפעות החיוביות של פעולות אלה על הקטנת הפערים באוכלוסייה והכשרת הדור הצעיר בעולם הדיגיטלי, הן גם מסייעות לעיריות בניהול המערכות השונות ומשמשים להגברת הביטחון האישי והציבורי כמו גם תקני לגביית דוחות חנייה ועוד.

שלומי אנג'י: " רפי גליק הזכיר גם אותנו במאמר.

שלומי אנג'י: "אריאל היא העיר היחידה בארץ, כנראה בגלל מיקומה המיוחד ביהודה ושומרון ונמרצותו של ראש העיר רון נחמן, אשר התקינה לאחרונה באישור ניסויי של משרד התקשורת" ופה אני רוצה להוסיף: באישור של המינהל האזרחי יהודה ושומרון בברכת משרד התקשורת "אינטרנט אלחוטי בטכנולוגיית WIRELESS MESH.

שלומי אנג'י: " בעיריות בארה"ב, באסיה ובאירופה נוצר בעירייה תפקיד חדש: סמנכ"ל לענייני תקשורת המבין ברזי הטכנולוגיה ומנהל את צורכי התקשורת של העירייה והתושבים.

שלומי אנג'י: אנחנו רואים היום בארה"ב הרבה מאוד מכרזים יוצאים מעיריות להקמת רשתות אלחוטיות עירוניות.

שלומי אנג'י: ואני רוצה להגיד לכם: המכרזים נכתבו על ידי מקצוענים.

שלומי אנג'י: לסיכום המאמר, פה נאמר כי שר התקשורת אריאל אטיאס מש"ס המייצגת שכבות חלשות, חייב להבין את הקשר בין חיבור לאינטרנט לבין פערי הכנסה בעתיד והישגי ילדים ונוער מהשכבות החלשות.

שלומי אנג'י: הממשלה צריכה להבין איך הקשר הזה משפיע וישפיע על עוצמתה הצבאית, הכלכלית והחברתית של ישראל.

שלומי אנג'י: מילים כדורבנות רפי.

שלומי אנג'י: דיברנו על השוק האמריקאי.

שלומי אנג'י: בואו תראו גרף שפורסם, תחזית של השוק בארה"ב בנושא רשתות אלחוטיות עירוניות.

שלומי אנג'י: הוא פורסם כחלק מדוח מחקר שנעשה בשוק האמריקאי, אסכם את עיקרי המחקר.

שלומי אנג'י: הממצאים העיקריים של הדוח: 1.

שלומי אנג'י: השוק צפוי להכפיל את עצמו ויותר בכל אחת מ-3 השנים הבאות.

שלומי אנג'י: 2.

שלומי אנג'י: השירות העיקרי המדרבן את הרשויות לפרוס רשת אלחוטית הוא דווקא בטחון הציבור.

שלומי אנג'י: למעלה מ-50% מראשי העיריות בארה"ב ענו לשאלון ואמרו שזה הנושא שמטריד אותם ביותר.

שלומי אנג'י: 3.

שלומי אנג'י: ערים רבות פורסות רשתות אלחוטיות משל עצמן על מנת להוזיל את הוצאות התקשורת שלהן ברם ערים קטנות מונעות לעיתים קרובות מתוך הרצון לגשר על פערים דיגיטליים ולספק גישה מהירה וזולה לאינטרנט בשכונות חלשות.

שלומי אנג'י: אנחנו כאן באריאל לא ממציאים את הגלגל, אנחנו פשוט רוצים להביא את הקדמה לתושבי מדינת ישראל.

שלומי אנג'י: היו פה ושם רשתות אלחוטיות עד 2005.

שלומי אנג'י: עד 2005 המאפיינים העיקריים היו אינטרנט אלחוטי בנקודות חמות בלבד:

שלומי אנג'י: בקניון, בבית קפה בלובי של מלון וגם בבית או בעסק.

שלומי אנג'י: יכולת לשבת ולגלוש בצורה אלחוטית באינטרנט.

שלומי אנג'י: מקורות ההכנסה או מפרסומות או דמי שימוש או חינם.

שלומי אנג'י: אפרופו דמי שימוש, בתי מלון בת"א גובים כ- 15 דולר ל-24 שעות לגלישה אלחוטית באינטרנט שזה עולה להם בערך 100 שקל לחודש לכל המלון.

שלומי אנג'י: שתבינו את הפרופורציות.

שלומי אנג'י: פה באריאל אתם גולשים בחינם.

שלומי אנג'י: דוגמאות לערים בישראל: ירושלים - היה את הפרויקט המפורסם עם אינטל, כיסוי מקומי במדרחוב.

שלומי אנג'י: לא שמעתי שהפרויקט גדל מאז, אני לא בטוח שהוא עדיין קיים.

שלומי אנג'י: שוהם - ביוזמה מקומית הקימו במרכז העיר רשת אלחוטית.

שלומי אנג'י: נמל תל אביב בשיתוף עם הוט הקימו רשת אלחוטית בנמל, נתניה – מכרז יולי 2005 ל-50 נקודות חמות.

שלומי אנג'י: אני גר ברמת פולג, אני תושב נתניה – חיפשתי ברחוב, לא מצאתי.

שלומי אנג'י: התקשרתי לבזק בין לאומי, אמרו לי שהם אחראים על הפריסה, הם לא שמעו על זה, אז זה נשאר כמכרז.

שלומי אנג'י: אני לא בטוח שזה באמת מומש.

שלומי אנג'י: בסוגריים אני אומר, בקצת עצב, זה מחדד את העובדה שאנחנו קצת מאחור בהשוואה לשאר העולם בתחומים האלה.

שלומי אנג'י: מהי נקודה חמה?

שלומי אנג'י: הרעיון הוא הרעיון הבא.

שלומי אנג'י: אתה יכול לשבת בבית הקפה, לפתוח את האינטרנט ולגלוש.

שלומי אנג'י: איך עושים את זה?

שלומי אנג'י: מביאים את האינטרנט באמצעות כבל לתוך בית הקפה ושם מפזרים אותו בצורה אלחוטית, נניח כמה עשרות מטרים לכל באי בית הקפה.

שלומי אנג'י: אתם רואים את הנקודה הזאת?

שלומי אנג'י: זוהי גם נקודת התורפה של המערכת.

שלומי אנג'י: כבל.

שלומי אנג'י: אתה בעצם צריך להביא עם כבל את האינטרנט לנקודה מסוימת וממנה ב-20 יש לך אינטרנט.

שלומי אנג'י: אז בבית קפה זה עובד בסדר, אבל מה אם אתה צריך לעשות את זה בכל העיר?

שלומי אנג'י: כיסוי העיר בנקודות חמות הופך להיות פשוט סיוט של אלפי כבלי תקשורת.

שלומי אנג'י: זה גרם לעיריות להתרחק מזה.

שלומי אנג'י: הם השאירו את השטח פרוץ לחברות האינטרנט.

שלומי אנג'י: מה עשו חברות האינטרנט?

שלומי אנג'י: נצמדו רק לנקודות עניין שמעניינות אותן.

שלומי אנג'י: פרסו כמות קטנה של נקודות חמות בעיר, ספק האינטרנט התקשר עם בעל תשתית, למשל בזק, והביא את האינטרנט למספר נקודות בעיר.

שלומי אנג'י: אתה רוצה כיסוי בכל העיר?

שלומי אנג'י: אין בעיה.

שלומי אנג'י: קוראים לזה סלולר.

שלומי אנג'י: הכיסוי הוא רציף אבל הוא יקר במשאבים שלו.

שלומי אנג'י: אני לא מדבר על יקר בכיס אפילו אלא יקר במשאבים.

שלומי אנג'י: אין בידול, כולם שווים ואין יכולת שליטה למוניציפאל.

שלומי אנג'י: כתוצאה מכך, עד 2005 היו רשתות מאוד דלילות, השימוש היה מאוד דליל, ההשקעות היו מאוד נמוכות וגם ההכנסות.

שלומי אנג'י: חשבתם בקטן – קיבלתם קטן.

שלומי אנג'י: באה טייפה שינתה את המשחק.

שלומי אנג'י: היא חושבת בגדול.

שלומי אנג'י: וזאת תודות לראש עיר בעל חזון שנבחר בשנת 1999, ראש העיר טייפה מר יינג ג'ו.

שלומי אנג'י: קודם כל הגדיר ומימש תוכנית של אלקטרוניזציה מלאה של כל השירותים העירוניים.

שלומי אנג'י: ב-2004 הוא שדרג את התוכנית לרשת אלחוטית עירונית בכל המטרופולין.

שלומי אנג'י: ב-2006 – שטח המטרופולין 272,000 דונם.

שלומי אנג'י: 2.65 מיליון תושבים שרובם נהנים משירות אינטרנט אלחוטי רציף באמצעות 10,000 יחידות גישה אלחוטיות, WIRELESS MESH של נורטל, כמו כאן שמותקנות באריאל.

שלומי אנג'י: מדובר על אינטרנט בתשלום.

שלומי אנג'י: השוק הטייווני מאוד מתקדם כמו ישראל מבחינת חדירה האינטרנט המהיר לבתים.

שלומי אנג'י: הם מוכנים לשלם בעבור האינטרנט ברחוב.

שלומי אנג'י: 12 חודשים הם קיבלו את זה בחינם ואחר כך הם התחילו לשלם וכן מגוון רחב של שירותים מוניציפלים על הרשת האלחוטית.

שלומי אנג'י: אין כל ספק שזה המיזם האלחוטי העירוני הגדול והמתקדם בעולם ומהם צריכים ללמוד כי הם סמן ימני.

שלומי אנג'י: אחד הלקחים החשובים ממיזם טייפה – מעורבות המוניציפאל חיונית להצלחה.

שלומי אנג'י: הרגולציה בטייוואן מאפשרת את זה כי אחרת לא היינו יכולים להגיע למיזם הזה.

שלומי אנג'י: שירותים מוניציפאליים, שירותים לכוחות שיטור והצלה.

שלומי אנג'י: לפני שנה וחצי נהג אמבולנס בטייפה הציל חיים של פצוע כשהוא היה מבית החולים.

שלומי אנג'י: הוא עצר את האמבולנס בצד, על גבי התשתית האלחוטית שלנו הוא הקים שיחת וידאו עם חדר מיון וקיבל הוראות איך לטפל בפצוע.

שלומי אנג'י: זה לא היה חלק ממשא יחסי ציבור אבל אחר כך זה עלה לעיתונים.

שלומי אנג'י: הנה אתם רואים בתמונה, חדר בקרה של כיבוי אש בטייפה.

שלומי אנג'י: הבחור כאן רואה על המסך שלו שריפה בשידור חי והוא רואה את הכבאים מטפלים בה והוא יכול לנהל את האירוע מרחוק על גבי התשתית האלחוטית כמו זו שקיימת כאן באריאל.

שלומי אנג'י: ועוד מעט תראו הדגמות של וידאו, הדגמה של הפעלה באמצעות אנרגיה סולרית וגם הדגמה של קבלת שירות תוך כדי תנועה.

שלומי אנג'י: הרעיון הוא יחידה קטנה, שוקלת 2 וחצי קילו בסך הכל, תלויה על עמוד תאורה, נותנת שירות מתחתיה ומדברת בצורה אלחוטית עם יחידות אחרות מסביב.

שלומי אנג'י: אני רוצה לקוות, כפי שרון נחמן התבטא קודם, שבסוף תקופת הניסוי שתהיה במרץ 2007 נוכל להביא את בשורת הרשתות האלחוטיות לשאר הערים בישראל.

שלומי אנג'י: לא בדקתי באפריקה ובאנטרטיקה אבל חוץ משתי היבשות האלה אנחנו פרוסים בכל היבשות בעולם.

שלומי אנג'י: דוגמאות לרשתות עירוניות אלחוטיות של נורטל בעולם.

שלומי אנג'י: טייוואן, טייפה – חזון אינטרנט מהיר בכל פינה בעיר; מוסקבה –רוסיה; מרשלטאון- איווה; קרסלבד ניו מקסיקו; ריצ'רדסון טקסס; צ'אפלו קנדה; אנאפוליס מרילנד –כאן במרילנד מדובר בחברה עסקית שהחליטה לתת אינטרנט בחינם כשכל המימון מגיע אך ורק מפרסומות.

שלומי אנג'י: ואגב, יש להם פטנט רשום, כדי שלא תהיינה למשתמש פרסומות מעצבנות, חלונות קופצים וכו' – הם יודעים לתת לך את הפרסומת שלא תעצבן אותך.

שלומי אנג'י: הם מכירים את ההרגלים שלך, הם יודעים מה אתה אוהב, הם יודעים גם מה המיקום שלך כך שכשאתה נמצא ליד קניון עזריאלי אתה מקבל פרסומת שרלוונטית לקניון עזריאלי ולא רלוונטית לחיפה למשל.

שלומי אנג'י: עקרונות מנחים – המנהל האזרחי בברכת משרד התקשורת אישר את הניסוי הטכנולוגי בשני אתרים באריאל, במדרחוב העירוני ובמרכז האקדמי באריאל.

שלומי אנג'י: המטרה היא לא רק להדגים את הפריסה של הרשת אלא גם לעודד חברות ישראליות שתבואנה ותתחככנה עם הטכנולוגיה כפי שאמרנו קודם.

שלומי אנג'י: זה מאוד חשוב וזה גם מתקשר לחממה הטכנולוגית שיש כאן באריאל.

שלומי אנג'י: על סמך מה שפיתחנו כאן באריאל הקמנו מה שאנחנו קוראים לו: פיתרון העיר האלחוטית החכמה.

שלומי אנג'י: בפיתרון הזה חברות חוץ מנורטל נכון לאוקטובר 2006 עוד 13 חברות ישראליות.

שלומי אנג'י: מרכיבי הפיתרון- מודל אריאל – הדגמה.

שלומי אנג'י: לוח השמש – לוח קטן יחסית שאוגר את האנרגיה בשעות היום, פועל את מערכת המצברים שנמצאת כאן וזאת מפעילה את המערכת בשעות הלילה וגם בימים מעוננים שאין בהם שמש.

שלומי אנג'י: הדגמות תשתיות ויישומים - פורטל אינטרנט עירוני.

שלומי אנג'י: כשאתה מתחבר לרשת אתה רואה את הפורטל העירוני, אריאל און ליין.

שלומי אנג'י: אתה יכול לראות את המפה או את צילום האוויר של העיר אריאל.

שלומי אנג'י: אפשר לסמן כאן נקודות עניין חשובות, מרכז מסחרי וכדומה.

שלומי אנג'י: שירותים לתושב.

שלומי אנג'י: קהילת העיר, פנאי ומידע ועוד.

שלומי אנג'י: כדי שתבינו מה ניתן לעשות, נניח שאתם לא יודעים מה קורה עם הילדים שלכם - צפו בהם כשהם משחקי בגן.

שלומי אנג'י: ההורה יכול באישור כמובן, להיכנס למצלמה שצופה בגן הילדים ולראות את הילד שלו משחק, ואלה רק דוגמאות.

2482: אני רוצה להגיד לכולם.

2482: אחת הבעיות שהיו עם חברת אופק אז כשעשו את הניסוי זה האינטרנט היישובי שיש לנו היום - מערכת עם 1200 מחשבים ואיך אנחנו מאפשרים לכל התושבים להיות בפנים בלי שיעשו לנו שם מהפכות בתוך הרשת, ובו בזמן איך אנחנו כתושבים יוצאים גלובל, דרך האינטרנט לכל העולם.

2482: זו הייתה הבעיה הקשה.

2482: רשת מאובטחת ושלא יהיו האקרים וכל הדברים האלה.

2482: רשות מקומית אין לה כסף לעשות את כל ההתקנות של צ'ק פויינט וכל הדברים האלה.

2482: הפיתרון הזה הוא פשוט מדהים.

2482: גם מאפשר את האינטרנט היישובי לכל אחד מהתושבים וגם יכול לצאת החוצה וזו בהחלט פריצת דרך בעניין.

שלומי אנג'י: רכישת מידע תיירותי שימושי, רכישת חנייה.

שלומי אנג'י: לא עוד מדחנים.

שלומי אנג'י: המשתמש לוקח ובעזרת נניח, הטלפון החכם שבמחשב כף היד - קונה חנייה.

שלומי אנג'י: הפקח יודע שהוא קנה חנייה כי גם הוא מחובר לאותה רשת.

שלומי אנג'י: טלפוניה - כשאנחנו מדברים על טלפוניה אנחנו מדברים קודם כל על שיחות טלפון לעובדי המוניציפאל.

שלומי אנג'י: אם יש להם רשת אלחוטית עירונית למה שלא ידברו בינם לבין עצמם בחינם ולא על גבי הרשת הסלולרית.

שלומי אנג'י: הדגמה לשיחת טלפון אלחוטית מהרשת של ראש עיריית אריאל וגם אל טלפון סלולרי.

שלומי אנג'י: המנוי יכול לגרור איתו את קו הטלפון הביתי כשהוא הולך לפארק.

שלומי אנג'י: מפעיל פנים ארצי בהסכמה עם ראש העיר להשתמש בתשתית העירונית שלו.

שלומי אנג'י: מפעיל פנים ארצי יכול להגיד לך: יש לך טלפון בבית, קח את המספר איתך כשאתה הולך לקניון או לפארק.

שלומי אנג'י: הדגמות של עבודת פיקוח עירוני און ליין.

שלומי אנג'י: מוני מים אלחוטיים משולבים ברשת האלחוטית העירונית.

שלומי אנג'י: הדגמה – תיק של פקח עירוני.

שלומי אנג'י: ערכת פקח שבאמצעותה הוא מסתובב ומסוגל לתת דוחות.

שלומי אנג'י: פיקוח חנייה, רישוי עסק, תברואה ורישוי מבנים.

שלומי אנג'י: הפקח יכול לעשות את כל הפיקוח בשטח ולא רק במשרד.

שלומי אנג'י: מערכת הפיקוח העירוני מספקת על ידי חברת QIS מרמת הגולן ומתמחה בבנייה של מסדי נתונים.

שלומי אנג'י: ההדגמה האחרונה היא של מערכות וידאו למלחמה באלימות.

שלומי אנג'י: יש גל אלימות שמתפשט לצערנו בארץ.

שלומי אנג'י: אם אתה רוצה להתמודד איתו אתה מקים מצלמות נייחות.

שלומי אנג'י: זה כאב ראש, זה כבלים, אתה לא יכול להעביר אותם ממקום למקום.

שלומי אנג'י: אם אני פורס עכשיו רשת אלחוטית אני יכול לשים מצלמות בצורה פשוטה יחסית, לא צריך כבלים.

שלומי אנג'י: אני זורק אותם היכן שאני רוצה, אני מנייד אותם.

שלומי אנג'י: אני יכול לשלב גם מצלמות בקרת תנועה, גם מצלמות תיירותיות וגולת הכותרת – אני יכול לשים מצלמה על כלי רכב נוסע, ג'יפ סיור עירוני שנוסע עכשיו ברחובות אריאל ויוכל להראות לי את התמונה.

שלומי אנג'י: מי שסיפק לנו כאן את הפיתרון הן שתי חברות.

שלומי אנג'י: האחת היא חברת "קורנרון" שנותנים את לב המערכת, המומחיות שלהם היא לקחת את הוידאו ולדחוס אותו ולשדר אותו בצורה הטובה ביותר.

שלומי אנג'י: קורנרון הם אגב חברת "קומנדו" אני קורא להם, הם מקובלים על ידי כל כוחות הביטחון.

שלומי אנג'י: החברה השנייה היא "טימקון".

שלומי אנג'י: אם קורנרון נותנת את הלב, טימקון נותנת את העיניים, את המצלמות.

שלומי אנג'י: הם מתמחים ביישום של פרויקטים מורכבים כאלה בעולם.

שלומי אנג'י: כפי שאתם רואים על גבי המסך, לקחנו מצלמה, שמנו אותה על ג'יפ הסיור.

שלומי אנג'י: ג'יפ הסיור נמצא ברגע זה במדרחוב באריאל.

שלומי אנג'י: שימו לב, הג'יפ נוסע ומצלם.

שלומי אנג'י: הנה הוא נכנס לחנייה במתנ"ס.

שלומי אנג'י: התמונה היא באיכות טובה מאוד.

שלומי אנג'י: השידור משודר בקצב של פי 8 משיחת וידאו סלולרית.

שלומי אנג'י: התמונה רציפה.

שלומי אנג'י: חשוב לדעת שהוידאו גם נאגר.

שלומי אנג'י: למשל, אם אתה רוצה בעתיד להגיע לבית משפט עם מישהו ולהוכיח לו שהוא עשה עבירה כזו או אחרת, אתה פשוט שולף את סרט הוידאו מהמאגר ומראה אותו.

שלומי אנג'י: אם לא הייתי לחוץ בזמן הייתם רואים שהסרט ממשיך.

שלומי אנג'י: הנה ביקשו מהג'יפ לעצור.

שלומי אנג'י: הנה סרט שצולם שלשום בצהריים כשעשינו את התרגולת, את החזרה הגנרלית לאירוע הנוכחי.

שלומי אנג'י: תודה לכולכם, אני מקווה שנהניתם ואני מזמין את ראש ועדת המדע והטכנולוגיה לומר את מילות הסיכום.

זבולון אורלב: המצגת מאוד מרשימה.

זבולון אורלב: היא פותחת אופקים חדשים ומאפשרת לדמיון לעבוד ולחשוב על יישומים ועל שימושים וברור שהניסוי הוא חשוב כי במצגת או בהכנת הדברים יש אנשי טכנולוגיה ותוכן שחושבים על הדברים האלה.

זבולון אורלב: לאחר מכן בחיים מתבררים דברים נוספים.

זבולון אורלב: בוודאי יש עוד שאלות שצריכות לעלות ואין לנו את הזמן היום להעלות ולדון.

זבולון אורלב: מכל מקום צריך לברך על הניסוי הזה.

זבולון אורלב: אני מאוד מקווה רון, שכמו שהושקע מאמץ גדול מאוד בהכנת הניסוי צריך להתאמץ ולהרכיב צוות שילווה את הניסוי, כמובן לא מאנשי החברות האלה, כדי שתוכל להיות הערכה רחבה שהיא מאוד חשובה אם רוצים לראות בטכנולוגיה הזאת טכנולוגית עתיד לרשויות המקומיות.

זבולון אורלב: מקוצר הזמן אני עוצר כאן את דברי הברכה.

זבולון אורלב: שוב תודה לרון נחמן, החלוץ והיזם, לחברת נורטל ולכל החברות השותפות הנוספות, עלו והצליחו.

זבולון אורלב: נשמח מאוד לחזור בסיום הניסוי ולראות הערכה מסודרת ובקרה מסודרת של גורמים מקצועיים שאינם תלויים בחברות האלה, כדי ללמוד על הנושא הזה לכלל מדינת ישראל, תודה רבה.

2482: אני מבקש להודות לצוות של הלשכה שלי, לכל עובדי העירייה שעזרו, לכל האגפים.

2482: לאחר שנסיים פה נעבור לידידנו פרופ' דן מאירשטיין נשיא האוניברסיטת של אריאל.

2482: אני רוצה להודות לכולם, על כל הפרזנטציה, לחברים פה, לוועדת המדע, לחברי הכנסת, לסורין, ואל תבואו רק בהדגמות, תבואו בכלל, תודה.

2482: ביקור בחממה הטכנולוגית "אינסנטיב" במרכז האקדמי באריאל

ליאור שחורי: שלום לכולכם.

ליאור שחורי: אקרין בפניכם מצגת קצרה על החממה ואחרי זה נעבור להצגת הפרויקטים כדי שתוכלו להתרשם.

ליאור שחורי: אני מנהל את חממת "אינסנטיב" ואני שמח מאוד לארח את ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת כאן.

ליאור שחורי: (הקרנת מצגת)

ליאור שחורי: אגיד מה שכולם יודעים היטב שהמשאב האנושי הוא המשאב העיקרי של מדינת ישראל.

ליאור שחורי: עליו מבוססות כל חברות ההייטק.

ליאור שחורי: תוכנית החממות היא היום הכלי העיקרי להקמת חברות הייטק.

ליאור שחורי: המטרה של חממת "אינסנטיב" זה להתניע, להקים חברות סטארט אפ המבוססות על טכנולוגיה חדשנית ולהוביל אותן לקראת גיוס השקעה שתאפשר את המשך הפעילות אחרי תקופת החממה.

ליאור שחורי: תקופת חממה זה תקופה של עד שנתיים עם תקציב של חצי מיליון דולר.

ליאור שחורי: בתקופה הזאת החברה מציבה לעצמה מספר יעדים.

ליאור שחורי: דבר ראשון, בנייה של תוכנית עבודה, גיוס צוות שבין 3 ל-6 אנשים, בנייה של ערך לחברה שזה כולל הוכחה של מחיר טכנולוגי; רישום של פטנטים; הוכחה של הישימות השיווקית; בנייה של תוכנית עסקית; יצירה של קשרים משותפים אסטרטגיים וגיוס השקעה שתאפשר את המשך הפעילות אחרי תקופת החממה.

ליאור שחורי: מה החממה מציעה לחברות?

ליאור שחורי: קודם כל מימון.

ליאור שחורי: כאשר עיקר המימון בתקופת החממה הוא במסגרת הלוואה שהחממה מקבלת מהמדינה להשקיע בכל חברה.

זבולון אורלב: מי צריך להחזיר את ההלוואה?

ליאור שחורי: החממה צריכה להחזיר.

ליאור שחורי: אנחנו לוקחים הלוואה, יש לנו אופציה לשש שנים להחזיר אותה.

זבולון אורלב: אדם בא עם רעיון, אתם תגידו לו שזה רעיון מבריק, יש לו עתיד וכו'.

זבולון אורלב: הוא לא צריך לבוא עם כסף?

ליאור שחורי: לא.

ליאור שחורי: הוא לא צריך לבוא עם כסף.

ליאור שחורי: חלק מהכסף אנחנו שמים, חלק לוקחים הלוואה מהמדינה, ביחד משקיעים את זה בחברה.

ליאור שחורי: אם החברה מצליחה בתוך שש שנים, ולפעמים אפילו לפני, אנחנו מחזירים את ההלוואה למדינה.

ליאור שחורי: דבר שני זה תמיכה בניהול של החברות והפיתוח העסקי, משרדים וכל התשתיות הנדרשות מסביב שזה כולל ראיית חשבון, הנהלת חשבונות, עורכי דין, ביטוח, אחזקה, תקשורת.

ליאור שחורי: כל מה שהחברה צריכה, אנחנו אומרים לה: אתם תתמקדו בפיתוח.

ליאור שחורי: דובר: על איזה אחוזים בדרך כלל החברה שנתמכת צריכה לוותר?

ליאור שחורי: בממוצע זה 50%.

ליאור שחורי: בחממה שלנו אנחנו נותנים אפילו יותר, זה נתון למשא ומתן.

ליאור שחורי: זה בין 30 ל-70%.

זבולון אורלב: זה גם תלוי בטיב הרעיון?

ליאור שחורי: תלוי בטיב הרעיון, תלוי באנשים, תלוי גם בהשקעה.

ליאור שחורי: ככל שאתה שם יותר השקעה אתה יותר בעל מניות.

זבולון אורלב: כל חממה מחליטה לעצמה אם היא מקבלת את הרעיון, כלומר יכול לבוא מישהו אליך עם רעיון מסוים ואתה תגיע למסקנה שלילית ואז הוא הולך לחממה אחרת ומקבל החלטה חיובית?

ליאור שחורי: נכון.

ליאור שחורי: זו דווקא נקודה מאוד חשובה ומאוד חיובית.

ליאור שחורי: בעצם יש גם תחרות בין החממות.

ליאור שחורי: אתה יוצר שוק חופשי.

2482: זבולון, אני רוצה להעיר הערה.

2482: עבדך הנאמן יושב ראש של החממה.

2482: אני הקמתי אותה בזמן שמשה ניסים היה שר התעשייה.

2482: אז הגיעו העולים מבריה"מ והקימו 30 חממות.

2482: נמצאת פה רינה פרידור ממשרד התמ"ת שהיא הלפיד, המוביל של כל החממות.

2482: אנחנו היינו הראשונים שהכנסנו הון פרטי, את האחים יולי וסמי עופר לחממה, ישבנו עם המדען הראשי והיינו הראשונים בארץ בעניין הזה.

2482: אנחנו עשינו את ההפרטה הראשונה של כל החממות בארץ.

2482: היום הם מנהלים את החממה בתור חברת פרג עם משקיעים רציניים מאוד, ביניהם אחד שטבע קנתה אותו ב-7 מיליארד דולר, הוא משקיע אצלנו בחממה.

2482: שתבין, נמצאים כאן לא סתם אנשים.

2482: ליאור שחורי עבד אצל רינה והוא היום הגיע מלשכת המדען הראשי ומנהל את החממה והבעלים פה הם משפחת ליפשיץ משוויצריה שאתה זבולון מכיר אותם, והשותפות שלנו זה מכללת יהודה ושומרון הצד האקדמי ביחד עם עיריית אריאל באמצעות החברה הכלכלית - אלו המייסדים של כל העסק הזה.

ליאור שחורי: החממה הזאת היא החממה הראשונה שהופרטה בשנת 2002.

ליאור שחורי: את ההפרטה הוביל יושב ראש החממה רון נחמן.

ליאור שחורי: כמו שנאמר פה זו קרן קטנה יחסית שמתמקדת בהשקעות בחברות סטארט אפ.

ליאור שחורי: תחומי העניין של החממה הם מכשור רפואי, תקשורת ותוכנה.

ליאור שחורי: ההישגים של החממה: מאז שהחממה הופרטה ב-4 השנים האחרונות רואים שיפור משמעותי בהיקף החברות ובאיכותן.

ליאור שחורי: כיום אינסנטיב היא אחת החממות המובילות שמבחינת הפרמטרים של גיוס השקעות של חברות בוגרות ומכירות של החברות הבוגרות – אנחנו החממה המובילה בהא הידיעה.

ליאור שחורי: פה אתם יכולים לראות את כל החברות שהשקענו בהם במסגרת ההפרטה.

ליאור שחורי: מתוך כל החברות האלה 10 סיימו את תקופת החממה, 9 גייסו השקעת המשך, ו-3 כבר הגיעו למכירות.

ליאור שחורי: אספר לכם קצת על מה שעומד מאחורי השמות של החברות.

ליאור שחורי: סלוויין לדוגמא זו חברה שפועלת בתחום של כיסוי סלולרי בתוך בניינים.

ליאור שחורי: אתם מסתובבים היום בבניינים ואין לכם קליטה בטלפון – סלוויין פיתחה רפיטרים שמאפשרים להגביר את הפעילות של הכיסוי הסלולרי.

ליאור שחורי: החברה כבר גייסה 6 מיליון דולר והגיעה למכירות של 2 מיליון דולר.

ליאור שחורי: המיוחד בהם הוא שיש להם מערכת הבנה חכמה שכל יחידה יודעת מה הטווח של השנייה ולפי זה מכוונת את החוזק בלי לפגוע באזורים אחרים.

ליאור שחורי: בנושא המכשור הרפואי, חברת ניאו בס פיתחה התקן קרדיולוגי שמשתילים אותו בקורונר סיגנוס.

ליאור שחורי: מה שהוא עושה זה טיפול בטרשת עורקים.

ליאור שחורי: החברה סיימה את החממה בשנת 2005, לפני שנה וכבר גייסה 5 מיליון דולר.

ליאור שחורי: בין המשקיעים שלהם נמצאת חברת גייווין שהיא אחת המובילות בתחום.

ליאור שחורי: החברה כבר ביצעה ניסויים בבני אדם ב-15 אנשים - ההתקן כבר הושתל, וגם זכתה בפרס של החברה המצטיינת של החממות בשנת 2003.

ליאור שחורי: חברת נורוסוניקס פיתחה מערכת למניעת מעבר כרישים למוח בזמן ניתוח לב פתוח.

ליאור שחורי: החברה גייסה 15 מיליון דולר.

ליאור שחורי: היא החברה המצטיינת של תוכנית החממות לשנת 2005.

ליאור שחורי: חברת דיבלון סיימה ממש עכשיו במרץ את תקופת החממה.

ליאור שחורי: היא פיתחה סטינט שיקימו אותו באזור של הסתעפות.

ליאור שחורי: מערכת של הובלה לאזורי הסתעפויות.

אלכס מילר: מה הבסיס לטכנולוגיה הזאת של מניעת מעבר הכרישים למוח כפי שהצגת?

ליאור שחורי: הבסיס הטכנולוגי הם גלי אולטרה סאונד שממקמים אותם כאן על הצוואר וברגע שעושים ניתוח לב פתוח, תמיד יש כרישים בזמן ניתוח לב פתוח, חשוב שזה לא ילך למוח.

ליאור שחורי: מה שעושים זה שהם מטים באמצעות גלי אולטרה סאונד את הכרישים ואת הקלק לכיוון הלחי ולא לכיוון המוח.

אלכס מילר: מה בעצם החממה נותנת לחברות האלה?

ליאור שחורי: החברה הזאת באה עם רעיון.

ליאור שחורי: לא היה לה שום דבר.

ליאור שחורי: כשהם הגיעו לכאן הם הגיעו שני אנשים.

ליאור שחורי: רופא ומהנדס עם רעיון ובזכות החממה הזאת הם בנו את המכשיר הזה.

ליאור שחורי: הם התחילו לעבוד ואז באו ההשקעות.

ליאור שחורי: בלי החממה כל זה לא היה קורה.

דובר: האם זה מקרה שאנחנו יושבים כאן במתחם של מוסד אקדמי?

ליאור שחורי: זה לא מקרה.

ליאור שחורי: כל החממות בהקמה שלהם זה או יוזמה של מועצה מקומית או יוזמה של מוסד מחקר.

ליאור שחורי: החממה הזאת היא יוזמה משותפת של העיר ושל המכללה.

ליאור שחורי: לאחר מכן, ב-2002, כמו שאמרנו זה הופרט.

ליאור שחורי: ברגע שזה הופרט המדינה דאגה שכל אחת מהחממות תישאר באותו מיקום.

ליאור שחורי: למרות שיש לנו עדיין שותפות עם העיר והמכללה, הם עדיין חלק מהחממה.

זבולון אורלב: המצב במדינת ישראל הוא שאין חוק.

זבולון אורלב: הכל פועל מפקודת בריאות העם המנדטורית מ-1940 עם כל מיני תיקונים.

זבולון אורלב: אגב, אם תקימו פה בית חולים אז אתה פטור מכל העניין.

2482: אני עושה את זה.

זבולון אורלב: אנחנו עכשיו נגבש הצעת חוק שלי וננסה להתיר את זה בחקיקה.

2482: זבולון, הוועדה שלך נוגעת בכל תחומי החיים.

2482: יש פה עוצמות אדירות.

דובר: חבל שמה שקורה זה שאת הניסויים עושים באירופה.

זבולון אורלב: זה מזכיר לי חבר שלי שכבר שנים לא משקיע בארץ בעניינים של יזמות.

זבולון אורלב: הוא אומר: פה זה 5 שנים מרגע שיש לי רעיון עד הרגע שאני חותך את הסרט.

זבולון אורלב: בהונגריה, בצ'כיה, בפולין זה לוקח הרבה פחות.

ליאור שחורי: אני מסיים את הסקירה הכללית של החממה ונעבור קצת להישגים של התוכנית.

ליאור שחורי: פה אתם יכולים לראות את ההשקעות המצטברות של המדינה לאורך השנים מאז שהתוכנית הוקמה ואת ההשקעות הפרטיות של הקו האדום.

ליאור שחורי: אתם יכולים לראות שב-98, הסכום של ההשקעות הפרטיות בחברות בוגרות השתווה לסכום המצטבר שהמדינה השקיעה ומאז הפער הולך וגדל לכיוון ההשקעות הפרטיות.

ליאור שחורי: כשרק ב-2005, אם אתם מסתכלים על הדלתא הזאת, הושקעו 200 מיליון דולר בחברות בוגרות חממה מול 30 מיליון דולר שזה התקציב של התוכנית.

ליאור שחורי: זאת אומרת פי 7.

ליאור שחורי: על כל דולר שהמדינה שמה משקיעים פרטיים שמו פי 7.

ליאור שחורי: כמובן שזה בחברות בוגרות אבל החברות האלה לא היו קמות בלי התוכנית הזאת עם סכום מצטבר של השקעות פרטיות מעל מיליארד דולר, שזה נכס לא נורמלי.

ליאור שחורי: פה אתם יכולים לראות פן אחר של תוכנית החממות.

ליאור שחורי: הפן הזה יציג את התוכנית כיצרנית מהותית של חברות סטארט אפ.

ליאור שחורי: הנתונים האלה נלקחו מ-IBC שהם אלה שאוספים את כל הנתונים על קרנות הון סיכון.

ליאור שחורי: קרנות הון הסיכון השקיעו בשנת 2005 השקעות חדשות ב-81 חברות חדשות, מתוכן שליש הן חברות חממה.

ליאור שחורי: מעבר לזה תוכנית החממות מציעה כל שנה לבד 80 חברות שחלק ניכר מהן פשוט לא מגייסות מקרנות הון סיכון בארץ, הן מגייסות או ממשקיעים אסטרטגיים או מאנג'לים.

ליאור שחורי: כיון שאני נמצא פה בפורום שיכול להשפיע, אני רוצה להציג בפניכם שני שותפים שממחישים, מסבירים את בעיית התקציב של תוכנית החממות.

ליאור שחורי: כאן אתם יכולים לראות את התקציב שנדרש בהנחה שמופעלות כל שנה, רק בחברות חדשות בכל חממה, התקציב הנדרש הוא 43 מיליון דולר לשנה.

ליאור שחורי: בפועל התקציב הוא 32 מיליון דולר לשנה.

ליאור שחורי: זאת אומרת, חסרים כל שנה 10 מיליון דולר.

ליאור שחורי: מה ההשלכות של זה?

ליאור שחורי: אתם רואים את כמות היישובים לאורך השנים, בשנת 2005 שזה פעם ראשונה בהיסטוריה שתוכנית החממות הפסיקו, הרי התוכנית נאלצה להשיג את האישורים במחצית הראשונה של השנה, המשמעות של זה היא שפשוט השעו 50 חברות.

ליאור שחורי: התקציב לא גדל, אם אתם מסתכלים על התקציב האפקטיבי והסכומים של פר חברה, הוא קטן.

ליאור שחורי: מפה, מבחינת ה-50 חברות האלה תעשו ממוצע, זה אומר שתי חברות חדשות לכל חממה.

2482: זה מוות לחממות.

ליאור שחורי: נעזוב רגע את הנזק שזה גורם למדינה, אם אנחנו מסתכלים בנתונים של המקרו, מה שזה גורם מבחינת כל חממה – אי אפשר לפעול כך.

ליאור שחורי: המשקיעים בחממות עם 2 חברות לחממה – לא משתלם להפעיל אותה.

זבולון אורלב: מה קרה בין 2004 ל- 2005?

ליאור שחורי: היה תהליך של הפרטה.

ליאור שחורי: אושרה חממה ביו טכנולוגית.

זבולון אורלב: למה מספר היישובים ירד ב-50?

ליאור שחורי: כי נגמר התקציב.

זבולון אורלב: למה התקציב לא נגמר ב- 2004?

דוברת: הצטברו גירעונות מ-3 השנים האחרונות.

דוברת: ליאור, האם יש לך נתונים על מספר אישורים לחברות בלי חממה?

רינה פרידור: אני רוצה לעשות פה מעט סדר.

רינה פרידור: המטרה של תוכנית החממות היא לא להתחרות בכסף פרטי אחר.

רינה פרידור: כשמתחילים להגיד מה התנאים שלכם, מה האחוזים שלכם, כמה אתם מקבלים, כמה האזרח מקבל - אלינו באים אנשים עם רעיונות, לא חברות שהכסף הפרטי לא מוכן לגעת בהם.

רינה פרידור: זאת אומרת שאם תחזור לגרף הזה - אומרים לי מאגף התקציבים: נהדר, מה את צריכה אותנו, תראי איזה יופי.

רינה פרידור: מי שלא מבין שאם אנחנו לא מתמידים להשקיע פה בשנתיים הראשונות, ברעיונות כשאף אחד לא מוכן לשים עליו מאומה, שום דבר מזה לא היה מתחולל.

רינה פרידור: את זה צריך להבין.

זבולון אורלב: איך את יודעת שהכסף הפרטי לא היה מוכן להשקיע?

רינה פרידור: אני יודעת כי הפרויקטים שבאים אלינו לחממות עשו את כל הדרך וניסו לעשות את זה לבד ושידכו להם וישדכו להם - - -

זבולון אורלב: למה?

זבולון אורלב: כי משקיע פרטי היה רוצה מהם יותר אחוזים?

רינה פרידור: הם באים עם רעיון שעוד לא הוכיח שום דבר.

זבולון אורלב: בדרך כלל אומרים שהיזם הפרטי הוא יותר חכם מהמדינה, תסבירי לי איך מה שאתם מבינים היזמים הפרטיים לא מבינים.

זבולון אורלב: הרי לכאורה אם היזמים הפרטיים היו לוקחים את הפרויקטים הם היו אומרים: אם היינו לוקחים את כל זה תראה כמה היינו מרוויחים.

רינה פרידור: היזמים הפרטיים לא יכולים לעשות את זה בכוחות עצמם.

רינה פרידור: כפרויקט אנחנו עוסקים באוכלוסיה שיש לה הברקה, ידע עצום, יצירתיות לא רגילה אבל יש להם כמה מגרעות שצריך לטפל בהן.

רינה פרידור: מה שחממות עושות זה לתת לאוכלוסיה הזאת את הסביבה המיוחדת מכל הבחינות ומובילות אותם לא רק בדברים הטובים שליאור אמר קודם, שנותנים להם את הכסף ואת המקום ואת האדמיניסטרציה ואת כל מה שצריך.

רינה פרידור: נותנים להם גם את הפיקוח, את הבקרה.

רינה פרידור: פרויקט בחממה לא יכול לעשות עם הכסף מה שהוא רוצה, הוא לא אוהב את זה אבל מהניסיון ומהמחקרים שלנו – רוב הכסף בכלל לא היה מגיע ליעדו בלי המשמעת הזאת שיצרנו בחממות ושהולכת ביחד עם הכסף שאנחנו נותנים בצורה רכה, ידידותית ובאמון הדדי אבל יש פה פיקוח מאוד נחוש ומסודר וזה אחד הפקטורים החשובים ביותר להובלה של אותו אזרח עם הרעיון.

רינה פרידור: באופן טבעי הוא לא רוצה שיביאו לו מנהל לקבוצה של הפרויקט אבל החממה תביא לו מנהל עם אישורים אדמיניסטרטיביים ומסחריים והוא יצטרך לשתף פעולה עם המנהל הזה וזה יהיה תהליך פסיכולוגי שבסופן של דבר הוא יעבור.

אלכס מילר: כשמגיע רעיון אליכם, כמה זמן לוקח עד שאתם מתחילים לפעול?

רינה פרידור: זה תלוי ברעיון.

רינה פרידור: קודם כל הרעיון בא לחממה, החממות בודקות ומחליטות אם לקבל.

רינה פרידור: אנחנו עושים את ההחלטה האחרונה.

רינה פרידור: מהרגע שהוא בא לחממה זה יכול לקחת בין 3 ל-6 חודשים – תלוי כמה צריך לבדוק.

רינה פרידור: החממה גם עוזרת לו להחליט על זה, לבדוק, לברר, לשנות כיוון.

רינה פרידור: מאז שהם פונים אלינו עוברים כחודשיים עד שנה.

2482: אני רוצה להציג בפניכם את בועז ליפשיץ, הם הבעלים של החממה.

2482: חשובה מאוד נקודת המבט שלהם כדי שתבינו את כל הסינגרגיה הזאת.

זבולון אורלב: בועז תסביר לי, אתה משקיע פרטי, למה אתה לא לוקח את בעל הרעיון וזהו, בשביל מה אתה צריך את החממה?

זבולון אורלב: תשקיע באדם בעל הרעיון עצמו.

בועז ליפשיץ: הכל בעצם עניין של סיכון וסיכוי.

בועז ליפשיץ: להשקיע באדם בשלב של הרעיון קיים סיכון יותר גדול ורוב המשקיעים הפרטיים לא נוטים לכך.

בועז ליפשיץ: הם מעדיפים להשקיע בחברה שהחממה כבר דאגה לה, שכבר יש צוות, יש לה טכנולוגיה בסיסית, יש הערכת נתונים, יש כיוון עסקי ברור.

בועז ליפשיץ: אז כל המשקיעים באים ואומרים: עכשיו יש כבר פרויקט מובנה אני מוכן להשקיע.

בועז ליפשיץ: הסיכון ירד באופן משמעותי וגם אני מוכן להשקיע באותו אדם.

בועז ליפשיץ: אבל גם לנו יש גבול לנטל הסיכון שאתה יכול לקחת ואתה היית מרחיק את עצמך מהסיכון לגמרי לולא תוכנית פרויקט החממות.

ליאור שחורי: אם אפשר להוסיף בעניין.

ליאור שחורי: דוגמא קונקרטית, חברת ניאוווס שבא אליך אדם, קיבוצניק שאמר: אני הולך לעשות התקן קרדיולוגי שהולך לעשות שינוי משמעותי, זה שינוי תפיסה.

ליאור שחורי: לשים עליו 600 אלף דולר זה סיכון מאוד גבוה.

ליאור שחורי: ברגע שהמדינה אומרת: בואו, אני אשים 450, אתם תשימו 150, ניקח את הסיכון ביחד - אז קרן הון סיכון אומרת: זה מעניין אותי.

ליאור שחורי: פה אני מוכן לקחת את הסיכון.

זבולון אורלב: לפי הניסיון מתברר שהרוב מצליח, ההשקעה הכספית מצליחה.

זבולון אורלב: אתם באים ואומרים שהשקעה בחממות היא גם השקעה כדאית.

ליאור שחורי: לא לכל המשקיעים.

זבולון אורלב: אני מדבר בסך הכל.

זבולון אורלב: מבחינה כספית.

זבולון אורלב: לפני ההפרטה, המדינה השקיעה 100% של כסף, מה היה קורה אם לא המדינה, אם המשקיע הפרטי היה משקיע 100% של הכסף בחממה הזו, עוד לפני שהופרטה?

ליאור שחורי: הוא לא היה רואה את הגרף הזה מולו.

ליאור שחורי: הגרף הזה מי שרואה אותו מולו היא המדינה, למה?

ליאור שחורי: כי הם לפחות הושקעו בחברות, זה לא ההחזרים שהמשקיעים מקבלים.

ליאור שחורי: המשקיעים מקבלים את ההחזרים.

ליאור שחורי: אם היה להם 30% הם יקבלו חלק קטן יותר.

ליאור שחורי: מה שאתה רואה את הגרף זה השקעה שכל החברה קיבלה, זה לא מה שהמשקיע קיבל חזרה.

ליאור שחורי: הוא קיבל חזרה אולי אפילו פי 2 ממה שהוא נתן, וחברה אחרת נכשלה.

זבולון אורלב: תדמיין לעצמך שיש משקיע אחד שמשקיע את כל ההשקעה בחממה הזאת, הוא היה רואה את הגרף הזה?

ליאור שחורי: לא, הגרף הזה מתחלק בין היזמים, בין בעלי הרעיון.

ליאור שחורי: זה לא רק מי שמבצע את ההשקעות.

רינה פרידור: הוא לא היה משקיע.

רינה פרידור: המדינה לוקחת את הקטע הכואב הזה, אסור להסתכל על פרויקט שנמצא בפיתוח רק לאורך שנתיים.

רינה פרידור: צריך להסתכל לפחות 5 שנים.

רינה פרידור: ב-5 שנים הכסף הפרטי הוא פי כמה מהכסף הממשלתי אבל בשנתיים הראשונות השכילה מדינת ישראל לשים חלק מהכספים.

רינה פרידור: בגלל זה תוכניות חממות ממדינות שונות באות אלינו ואומרות: עשינו בדיוק כמוכם אבל התוצאות לא היו דומות.

רינה פרידור: ההבדל היה שבשנתיים הראשונות הם הביאו כסף פרטי.

רינה פרידור: כסף פרטי - הפרויקטים המסוכנים נופלים

זבולון אורלב: החממה היא פטנט ישראלי או פטנט בין לאומי?

רינה פרידור: החממה היא פטנט אמריקאי אבל הדגם של החממה הזאת נחשב לחממה ישראלית בכל העולם.

2482: חברים, אנחנו עוברים לשתי דקות לסיור כאן בפרויקט בחממה ולאחר מכן נמשיך לשלב הבא לאוניברסיטה.

2482: סיור בחממה: עמיר גרוס, מנהל הפרויקט בחברת וולטק – פרויקט של טיפול במסתם הלב המיטרלי – המסתם בין עליה לחדר השמאלי.

2482: ד"ר משה עינת – גלים מילימטריים – מקורות ושימושים, פרויקט גלאי מתכות והדמיה דרך קירות, לייזר אלקטרונים חופשיים (FEL).

2482: סיור במרכז האקדמי באריאל– מעבדות.

2482: פרופ' שרגא שובל – ראש המחלקה לתעשייה וניהול – סקירה כללית בנושאי רובוטיקה.

2482: מצגת.

2482: פרופ' צבי שילר – ראש המחלקה להנדסת מכונות – מכטרוניקה, סקירה.

2482: המכללה האקדמית יהודה ושומרון– ישיבת סיכום:

זבולון אורלב: אנו פותחים את ישיבת הסיכום, פרופ' דן מאירשטיין, נשיא המכללה האקדמית יהודה ושומרון, בבקשה.

דן מאירשטיין: בתאבון לכולם.

דן מאירשטיין: אני רוצה להציג את המכללה בקצרה.

דן מאירשטיין: מה שעשינו לכם בסיור בשתיים או שלוש מעבדות, הייתי יכול לעשות אם היה לי זמן לפחות ב-40 או 50 מעבדות במוסד הזה רק שקצרה היריעה.

דן מאירשטיין: לרוב האנשים המוסד הזה אינו מוכר.

דן מאירשטיין: (הקרנת מצגת)

דן מאירשטיין: זה צילום אוויר של המכללה.

דן מאירשטיין: המקום הזה נבנה כמבני תעשיה על ידי חברת מבני תעשייה.

דן מאירשטיין: לאט לאט אנחנו רוכשים אותו, כיום שלושה רבעים שלנו, רבע עדיין לא שלנו.

דן מאירשטיין: שני אלה הם מעונות סטודנטים קשיחים ופארק הקרוונים הגדול במדינת ישראל אלו קרוונים שהגיעו לישראל ב-1960, אנחנו מתחזקים את פארק הקרוונים הגדול בישראל כמעונות סטודנטים ויש לו ביקוש.

2482: עשיתי עם אריאל שרון עסקה ב-1990 לגבי הקרוונים כדי לקלוט 9000 רוסים כאן.

2482: ראשי ערים אחרים לא רצו לקחת קרוונים.

דן מאירשטיין: היום יש במכללה 4 פקולטות עם 20 מחלקות לתואר.

דן מאירשטיין: פקולטה להנדסה עם 5 מחלקות.

זבולון אורלב: כל המחלקות הם תארים מוכרים?

דן מאירשטיין: מתוך 20 התארים כרגע 15 מחלקות מוכרות.

דן מאירשטיין: 5 עם היתרים, המחזור הראשון לא סיים.

דן מאירשטיין: את ההכרה מקבלים כאשר המחזור הראשון מסיים.

יגאל כהן אורגד: אבל כולם עם היתר אקדמי.

זבולון אורלב: לתואר ראשון.

דן מאירשטיין: יש גם תואר שני ונגיע לכך.

דן מאירשטיין: יש מחלקה לארכיטקטורה, זו המחלקה השלישית שאני מזכיר שלא שייכת לשום פקולטה.

דן מאירשטיין: מדעי החברה והרוח הם 6 מחלקות ויש פה מחלקה אחת שהיא חריגה, אין בה תואר, זו המחלקה למורשת ישראל אבל כל סטודנט חייב לקחת 12 שעות סמסטריאליות במשך לימודיו, לא חשוב אם הוא לומד הנדסת חשמל או פיזיוטרפיה או כלכלה – הוא צריך 12 שעות של משהו שקשור למורשת ישראל.

זבולון אורלב: למה אין לה תואר?

דן מאירשטיין: כי אם אני אלך לירושלים ואגיד שאני רוצה מדעי הרוח, אתה יודע בדיוק מה יגידו עלי.

דן מאירשטיין: הדרך החלופית, כעת כל סטודנט שלומד BA רב תחומי במדעי החברה והרוח – צריך לפחות לקחת חטיבה אחת בתוך המחלקה הזאת.

דן מאירשטיין: אחרי שיהיו לנו מספיק סטודנטים בחטיבות האלה נבקש גם תואר ראשון בה.

דן מאירשטיין: מדעי הטבע – כל מה שמקובל ביולוגיה, כימיה, מדעי המחשב, מתמטיקה, פיזיקה יישומית.

דן מאירשטיין: בשבוע הבא נפתח פיזיקה רפואית.

דן מאירשטיין: כשרוצים להיות אוניברסיטה יש פקולטה מלאה למדעי הטבע.

דן מאירשטיין: פיזיקה רפואית זה מחלקה ראשונה בארץ.

זבולון אורלב: אוניברסיטת חיפה בלי מדעי הטבע ואסור לה להקים מדעי הטבע.

דן מאירשטיין: 3 מהמחלקות, ביולוגיה, כימייה ומדעי המחשב ומתמטיקה יש לה הכרה.

דן מאירשטיין: פיזיקה יישומית תקבל השנה הכרה - - -

יגאל כהן אורגד: ויש לה כבר היתר.

דן מאירשטיין: בוודאי שיש לה היתר.

דן מאירשטיין: אנחנו לא עושים דבר בלי היתר.

דן מאירשטיין: בית ספר למדעי הבריאות, מנהל בריאות, פיזיותרפיה ותזונה.

דן מאירשטיין: עבודה סוציאלית – תואר ראשון ותואר שני.

דן מאירשטיין: הכרה בתואר שני תהיה תוך שבועות.

דן מאירשטיין: הוועדה המקצועית כבר אמרה שזה בסדר.

יגאל כהן אורגד: זאת אומרת שכבר לומדים שנתיים לתואר שני בעבודה סוציאלית.

דן מאירשטיין: יש ועדות שבוחנות את התוכניות שהגשנו להן, הן בפסיכולוגיה והן בהנדסת חשמל ואלקטרוניקה כך שתוך פחות משנה תהיינה 4 מחלקות לתואר שני.

דן מאירשטיין: מלבד זה יהיה BA בהפרעות בתקשורת שזה נושא שגם חשוב למדינת ישראל.

זבולון אורלב: מאוד.

דן מאירשטיין: היום יש כ- 180 חברי סגל בכיר עם למעלה מ-50 פרופסורים והגאווה העירית שלנו היא שחצי מהם לפחות נקלטו בדרגת מרצה או מרצה בכיר והפכו לפרופסורים על סמך מחקר שביצעו במכללה.

דן מאירשטיין: מאחר שאנחנו לא נותנים את התואר אלא זה ועדות של המל"ג - הם עמדו בכל הדרישות שקיימות בתקנות.

זבולון אורלב: בעניין הזה זה מל"ג ישראל?

דן מאירשטיין: מל"ג ישראל.

דן מאירשטיין: בשנה שעברה, חוץ מ-60 הסטודנטים לתואר שני בעבודה סוציאלית, היו כאן 20 דוקטורנטים ו-25 מאסטרנטים שהיו רשומים באוניברסיטאות שמקבלות את כל הכסף בגין הסטודנט אבל עשו את המחקר פה וקיבלו את המלגה פה.

דן מאירשטיין: זו חלוקה מאוד מעניינת.

דן מאירשטיין: יש מי שמקבל את הכסף ויש מי שמוציא, ואין קשר בין השניים.

יגאל כהן אורגד: יש קשר, יש מתאם שלילי של מינוס אחד.

דן מאירשטיין: כדאי שנעזוב את הנושא.

דן מאירשטיין: אם הוועדה תיתן לנו נגיש תואר שני ב-4 המחלקות האלה בהקדם.

דן מאירשטיין: אנחנו מוכנים לזה.

דן מאירשטיין: כששואלים מה קורה לסטודנטים אפשר לראות את הקו הכחול – זה היה בחסות בר אילן.

דן מאירשטיין: בצבע חום אלו סטודנטים שלומדים לתואר שהמכללה מעניקה.

דן מאירשטיין: זבולון, אתה הענקת פה תואר לפני כמה שנים.

דן מאירשטיין: בשנה שעברה היו מעל ל-6600 סטודנטים וחילקנו למעלה מ-1000 תעודות בוגר.

יגאל כהן אורגד: זו המכללה הציבורית הגדולה בארץ מבחינת סטודנטים שלומדים לתואר אקדמי.

דן מאירשטיין: לא רק - היא הגדולה בארץ לסטודנטים, למגוון המחלקות, למספר המחלקות ולסגל הבכיר, בוודאי לפרופסורים ולפעילות מחקרית.

דן מאירשטיין: בכל חתך שתנסה תמצא שזו המכללה הציבורית הגדולה בארץ.

דן מאירשטיין: לפעמים יש שאלה מה עושות המכללות, לפחות המכללה הזאת עושה עוד דבר אחד: רוב הסטודנטים, 56% באים מהעשירון החמישי והשישי כלכלית.

דן מאירשטיין: הדבר הזה בהחלט מהווה תרומה ואפשר להוכיח שהבוגרים - - -

זבולון אורלב: איך זה בהשוואה לממוצע הסטודנטים הארצי?

יגאל כהן אורגד: אוניברסיטת ת"א – עשירון תשיעי עשירי, המרכז הבין תחומי - 5 אלפיונים של העשירון העשירי.

דן מאירשטיין: כאן זה הרבה יותר נמוך מכל אוניברסיטה בארץ.

דן מאירשטיין: פה באמת נותנים הזדמנות שנייה.

דן מאירשטיין: הסטודנטים כאן באים מכל מדינת ישראל.

דן מאירשטיין: נכון ש-70% מהסטודנטים באים מהאזור שבין גדרה לחדרה אבל לצערנו 70% מהאוכלוסייה גרים בין גדרה לחדרה.

דן מאירשטיין: 15% גדלו ביהודה ושומרון.

דן מאירשטיין: השאר באים מהנגב והגליל.

דן מאירשטיין: אני אומר שלפני שנתיים כשבדקנו את זה בפעם האחרונה היו שניים ממג'ד אל שמאס ו-8 מאילת וזו הגזרה: ממג'ד אל שמאס עד אילת.

יגאל כהן אורגד: ומירושלים.

דן מאירשטיין: בוודאי.

2482: דן, כמה אתיופים וכמה ערבים לומדים פה?

דן מאירשטיין: אני לא יודע בדיוק מספר אבל בדוח מנהל הסטודנטים - אבסולוטית לפני שנתיים, שני המוסדות שהיו בהם בדיוק אותו מספר סטודנטים אתיופים לתואר אקדמי היו אוניברסיטת חיפה והמכללה האקדמית יהודה ושומרון.

דן מאירשטיין: אם תיקח את זה באחוזים לסטודנטים, האחוז מתוך הקהילה הוא גדול מאוד פה, הרבה יותר גדול מאשר באוניברסיטת חיפה כי אם המספר הוא זהה והם גדולים מאיתנו פי שתיים וחצי אז בוודאי שבאחוזים אצלנו יש הרבה יותר.

2482: כמה סטודנטים אתיופים לומדים בפועל?

יגאל כהן אורגד: לומדים אצלנו כ-170 סטודנטים אתיופים לתואר.

יגאל כהן אורגד: הריתמטיקה היא אותה ריתמטיקה אנחנו וחיפה, אבל בחיפה הפרופורציה הרבה יותר גדולה, הם במכינה.

2482: לא לכך התכוונתי בשאלה שלי.

2482: אני מכוון את דברי לוועדת המדע והטכנולוגיה.

2482: מדברים כל הזמן על הנושא של האתיופים ואני בתור חבר בחבר הנאמנים של הסוכנות ישבתי עם עפרה שטראוס ועם מושיק תאומים, כשעשו את התוכנית הזאת על האתיופים, ראיתם את הפרסומים, הטיזרים בטלביזיה, שהנה זאת עורכת דין, זה מדען, כל הדברים האלה.

2482: מדברים על הקליטה שלהם.

2482: פה קיימת מכללה שעכשיו היא על תקן של מוסד אוניברסיטאי שיש בה היום 300 חבר'ה מהעדה האתיופית ומדינת ישראל צריכה לתת כאן סיוע למכללה הזאת בקשר לכל הנושא הזה כי פה עושים.

דן מאירשטיין: ונשים לב שלמשל קרן סקסטה רשי מסרבת לתת פרוטה למוסד שנמצא באזור הזה.

יגאל כהן אורגד: זבולון, אתה שומע, קרן רשי מסרבת לתת פרוטה.

יגאל כהן אורגד: תאמינו לי שעם רצון טוב של ממשלת ישראל קרן רשי למרות הדעות הפוליטיות של אלאלוף - - -

חנה ויניק: הקרן יש לה תנאים, היא עושה מצ'ינג או משהו.

יגאל כהן אורגד: לא, היא לא נותנת ביו"ש.

יגאל כהן אורגד: אני דיברתי בעברית פשוטה.

זבולון אורלב: הכל תלוי במנכ"ל.

יגאל כהן אורגד: זה תלוי באלאללוף.

יגאל כהן אורגד: אלאלוף לא מאפשר מפגש רצונות עם התורמים.

חנה ויניק: אחרי שנאמרו כל הטעונים הלא ענייניים, מה נשארו בכל זאת בטיעונים הענייניים כדי שתעמדו בקריטריונים לקבל את - - -

יגאל כהן אורגד: אין קריטריונים.

דן מאירשטיין: אני אחזור לזה בעוד דקה.

דן מאירשטיין: כדי להיות אוניברסיטה צריך לעשות מחקר.

דן מאירשטיין: שניים מ-4 הדברים שאתם רואים פה במצגת ראיתם בשטח.

דן מאירשטיין: הגביש בצד שמאל זה גביש יחיד שמשמש בתעשייה האלקטרו אופטית.

דן מאירשטיין: במקור הדבר פותח ועדיין אנחנו מפתחים במעבדות שלנו את הגבישים האלה.

דן מאירשטיין: הלך לחממה, מהחממה הלך למפעל שנמצא בבניין מעבר לגדר שלנו.

דן מאירשטיין: בשנה שעברה מכר גבישים בלמעלה מ-5 מיליון דולר וכל שנה גדל בערך ב-30 אחוז ומעסיק הרבה מאוד עולים חדשים פה.

דן מאירשטיין: כתוב בספרות שאי אפשר להלחים אלומיניום לפלדה.

דן מאירשטיין: הדבר הזה שאתם רואים במצגת מוכיח שזה לא נכון, אפשר.

דן מאירשטיין: אפשר גם לצפות אלומיניום בפלדה ומי שמתעניין בדברים האלה הם מצד אחד מערכת הביטחון, התעשייה האווירית וכדומה.

דן מאירשטיין: אלו רק דוגמאות למה שנעשה כאן.

דן מאירשטיין: פרויקטים של מו"פ שאנחנו עוסקים בהם, בתוך הפולדרים יש מידע.

דן מאירשטיין: בשנים האחרונות זה מה שיצרנו מדעית.

דן מאירשטיין: גם ספרים גם מאמרים וגם פטנטים.

יגאל כהן אורגד: מאמרים זה בעיתונות שפיטה.

דן מאירשטיין: מילה על בעיות.

דן מאירשטיין: ממשלת ישראל מאחר שאנחנו מכללה, לא נותנת פרוטה לפעילות מחקרית אבל זה הולך יותר רחוק.

דן מאירשטיין: יש כלל שאומנם מותר לי לפנות לאקדמיה לבקש מענק מחקר אישי אבל אסור לי חס וחלילה לבקש מענק במוקד ידע.

דן מאירשטיין: אסור לי לפנות ולבקש מענק ציוד תשתיתי.

דן מאירשטיין: גם אם אני יותר טוב מהאוניברסיטה.

דן מאירשטיין: גם אם ההצעה שלי תהיה תחרותית.

דן מאירשטיין: שלחתי פעם מוקד ידע לקרן מחקר בסיסי והארגז חזר חזרה - אסור לך להגיש, אין.

דן מאירשטיין: זה דבר שאתם בוועדת המדע יכולים לשנות.

דן מאירשטיין: לפחות את הקיבוע שמונע תחרות פשוטה, על טיב.

דן מאירשטיין: אני לא מבקש שום העדפה מתקנת.

דן מאירשטיין: רק את הזכות להגיש.

דן מאירשטיין: יש הרבה קרנות במדינת ישראל והרבה גופים, חוץ מהקרן הבסיסית למדע שבהם כתוב: מותר להגיש רק לאוניברסיטה, אם אתה מכללה – שלום.

דן מאירשטיין: אנחנו מוציאים 3 כתבי עת באופן רציף.

דן מאירשטיין: נושא ספציפי במתמטיקה, אנחנו מוציאים כבר 14 כרכים וההוכחה שזה כתב עת בין לאומי – שיש בו 4 מאמרים לעת עתה מארצות ערב, שימו לב כתוב באנגלית: קולג', אריאל – ישראל.

זבולון אורלב: אולי הם חושבים שכבר החזירו את זה לערבים.

דן מאירשטיין: אולי.

דן מאירשטיין: לפני שנה יצא כתב עת שנוגע בנושאים אקדמיים של מורשת ישראל בסוגיות חברתיות בישראל, גם את זה אנחנו עושים.

דן מאירשטיין: את מחקרי יהודה ושומרון כמעט כל אחד מכיר.

דן מאירשטיין: אנחנו תורמים משהו לאזור.

דן מאירשטיין: יש לנו למעלה מ-2000 סטודנטים שגרים באריאל, עוד 1000 סטודנטים שגרים בסביבה.

דן מאירשטיין: זה לא אלה שנולדו פה אלא שגרים פה כתוצאה מ-.

דן מאירשטיין: יש לנו כ-1000 עובדים, לא כולם במשרה מלאה.

דן מאירשטיין: אנחנו תורמים גם לפעילות חברתית.

יגאל כהן אורגד: אלף העובדים האלה, המכללה היא מקום העבודה הגדול ביותר ביו"ש גם בסקטור הערבי,אין אף מקום עבודה בודד שמעסיק יותר מ-1000 איש.

יגאל כהן אורגד: דן דיבר קודם על 15% שהם תושבי יו"ש, לפני 8 שנים זה היו 5% תושבי יו"ש.

יגאל כהן אורגד: מדוע?

יגאל כהן אורגד: ראשית האוכלוסייה היהודית ביו"ש הייתה יותר צעירה ויותר קטנה.

יגאל כהן אורגד: דבר שני, מגוון המחלקות שלנו היה יותר קטן.

יגאל כהן אורגד: דבר שלישי, כשהאמא באריאל שמעה מהחברה שלה בראשון לציון שהבן לומד במכללה, אז אם זה טוב לאמא בראשון לציון זה גם טוב לאמא באריאל.

יגאל כהן אורגד: זה נכון לגבי אריאל, זה נכון לגבי כל האזור.

יגאל כהן אורגד: באלקנה לפני כ-5, 6 שנים, 70% מהחבר'ה הלכו לבר אילן ו-10, 20% אלינו, היום זה בערך חצי חצי.

יגאל כהן אורגד: כלומר, עם הזמן הדינמיקה של הנכונות של תושב מקומי ללמוד כאן הולכת וגדלה ולא להיפך.

עינת דיין: יש בעיה נוספת והיא עניין התחבורה בתוך יש"ע.

עינת דיין: הרבה יותר קל לצעיר או צעירה מקדומים לנסוע ללמוד בבר אילן מאשר להגיע לאריאל כיוון שהתחבורה, למשל מקדומים לאריאל הרבה יותר מורכבת, אין אוטובוסים ישירים לעומת התחבורה מקדומים לאוניברסיטת ת"א או לאוניברסיטת בר אילן.

דן מאירשטיין: אין במדינת ישראל כללים מה זה אוניברסיטה.

זבולון אורלב: מה שהמל"ג מחליט, זה הכלל.

יגאל כהן אורגד: אבל המל"ג בכוונה לא החליט.

דן מאירשטיין: המל"ג לא מחליט.

דן מאירשטיין: אם קוראים את האוקספורד - במהדורה שקיבלתי לבר מצווה שלי כתוב שכל מוסד שמלמד את רוב המקצועות המקובלים ובוחן בהם.

דן מאירשטיין: אם לוקחים אוקספורד יותר חדש הוסיפו לזה "ועושה מחקר".

דן מאירשטיין: זה כל מה שכתוב.

דן מאירשטיין: זאת ההגדרה.

דן מאירשטיין: מאחר ואני בא מאוניברסיטת בן גוריון, מדינת ישראל הקימה ועדה "ועדת גיליס" לבדוק ב-1968 להחליט איך הופכים את המכון להשכלה גבוהה בנגב לאוניברסיטה.

דן מאירשטיין: היו באותו זמן במכון 328 סטודנטים.

דן מאירשטיין: התשובה הייתה ממנים נשיא, ממנים מנכ"ל, ממנים רקטור, מקימים סנאט.

חנה ויניק: קובעים עובדה.

דן מאירשטיין: לא, זאת הייתה התשובה של ועדת גיליס.

דן מאירשטיין: כל מה שכתוב שם נעשה במוסד הזה היום.

דן מאירשטיין: הכל.

דן מאירשטיין: אוניברסיטת בן גוריון הגיעה ל-5700 סטודנטים ב-1990, 20 שנה אחרי שהיא הפכה לאוניברסיטה.

דן מאירשטיין: אנחנו היינו במספר הזה כבר לפני 3 שנים.

דן מאירשטיין: השאלה היא שאלה מוזרה.

דן מאירשטיין: התשובה היא כפולה.

דן מאירשטיין: אמרתי לפני הרבה שנים שהדרך להפוך את המוסד הזה לאוניברסיטה זה שהוא צריך להתנהג כאילו שאנחנו אוניברסיטה.

דן מאירשטיין: ואנחנו כאלה.

דן מאירשטיין: עם הזמן, העובדה שאנחנו מתנהגים כאוניברסיטה תהפוך אותנו לאוניברסיטה ואני חושב שאנחנו כבר קרובים לזה.

דן מאירשטיין: למעשה החלטת מל"ג יו"ש להכיר בנו זמנית כאוניברסיטה ולקרוא לנו באותו זמן מרכז אוניברסיטאי למשך 4 שנים, והדבר ייכנס לתוקף כאשר עוד 3 מחלקות תקבלנה היתר ללמד לתואר שני, וכאמור אני מעריך שזה יקרה תוך שנה - היא הצעד הגדול בכיוון הזה.

זבולון אורלב: אין להחלטה השפעה על התקצוב.

דן מאירשטיין: כשפנינו וביקשנו להיות אוניברסיטה, אמרנו שאנחנו 5 שנים מוכנים להמשיך ולחיות עם תקצוב מכללתי.

דן מאירשטיין: הייתי שמח מאוד אם לא היו עושים לנו את העוול הנוסף שמ-7000 הסטודנטים האקדמיים שלומדים השנה במכללה, מל"ג כרגע מתקצבת 5000, משום שעברנו את המכסה.

יגאל כהן אורגד: משום שהיא קבעה לנו יעד של 5000 לתשס"ח, בתשס"ה שבה היא אישרה את התוכנית, תשס"ד – תשס"ח - כבר אז היינו 5000.

זבולון אורלב: אולי בגלל שאם היא תכיר ב-6000 היא תצטרך להתיר לכם תעודות.

יגאל כהן אורגד: לא.

יגאל כהן אורגד: רבותי, תקציב ההשכלה הגבוהה בסדר גודל של 5 וחצי מיליארד שקל מחולק כך.

יגאל כהן אורגד: כ-750 מיליון שקל למכללות שמתוכן סחבו לאוניברסיטאות עוד 100.

יגאל כהן אורגד: 4 וחצי לאוניברסיטאות שמתוכן סעיף המחקר, בגס, הוא כ-3 מיליארד שקל.

יגאל כהן אורגד: אני מדבר מתוך זיכרון ובלי בדיקה.

דן מאירשטיין: זה מוגזם.

יגאל כהן אורגד: לא.

דן מאירשטיין: המחקר הוא 40% מהחמישה.

דן מאירשטיין: ה-3 מיליארד היה מוגזם, יגאל.

יגאל כהן אורגד: בסדר, שניים.

יגאל כהן אורגד: בנוסף לזה ישנו פער של בערך 35% בין התקצוב לסטודנט לאותו תואר לאותה שנת לימוד.

יגאל כהן אורגד: הדגמה: תלמיד הנדסת חשמל ואלקטרוניקה - אנחנו מקבלים עליו כ- 18 אלף שקל.

יגאל כהן אורגד: האוניברסיטה מקבלת עבורו כ-26, 27 אלף שקל.

יגאל כהן אורגד: כתוצאה מזה המדיניות הייתה לכאורה שכדי להוזיל את מערכת ההשכלה הגבוהה, נותנים את העדיפות לגידול לתואר ראשון למכללות.

יגאל כהן אורגד: בפועל הגבילו מאוד את הגידול של המכללות בהקצבות לתואר ראשון, קבעו מדיניות שאני לא יכול להתווכח איתה שאמרו: ניתן עדיפות למכללות הקטנות לגדול ל-2000.

יגאל כהן אורגד: בפועל מה שקורה בשורה תחתונה - אנחנו לא מצליחים לקבל תקצוב עבור סטודנטים קיימים בתוכניות מאושרות בהיקף שיש לנו עודף ביקוש.

יגאל כהן אורגד: לשמחתנו עודף הביקוש אצלנו קיים כל שנה.

דן מאירשטיין: אנחנו מתנצלים על זה אבל הייתי שמח לקיים את המוסד בתקצוב מכללתי אבל לכל הסטודנטים שלומדים בו.

2482: מה המשמעות אם היית מקבל לפי 7000 ולא 5000?

דן מאירשטיין: 20 מיליון פלוס בשנה.

חנה ויניק: אבל מה המצב במכללות אחרות?

יגאל כהן אורגד: אנחנו המכללה היחידה בה יש חריגה כל כך גדולה בין המתוקצב לבין המספר בפועל.

יגאל כהן אורגד: המכללה השנייה שיש בה חריגה, יש בה חריגה של כ-200, 300 סטודנטים.

יגאל כהן אורגד: אנחנו מדברים אצלנו על 2000 סטודנטים מעל המכסה.

דן מאירשטיין: ואחרות אין להם מספיק סטודנטים למכסה שלהן.

דן מאירשטיין: נתנו להן מכסות שהן יותר גדולות ממה שיש אצלן.

יגאל כהן אורגד: אבל כמובן לא משלמים להם כשאין להן תלמידים.

דן מאירשטיין: ברור, אבל חלוקת המכסות נעשתה מתוך תיאוריה שצריך לחזק את החלש.

דן מאירשטיין: מכיוון שהזמן דוחק אני מסיים את חלקי, תודה לכולם.

יגאל כהן אורגד: אחזור על משפט אחד של דן.

יגאל כהן אורגד: יש שורה של דברים שבנויים לתוך המערכת שוועדת המדע והטכנולוגיה לא תוכל לשנות לצערי במבנה התקצוב של השכלה גבוהה שמקפחות את הפעילות המחקרית במכללה.

יגאל כהן אורגד: הדוגמא של דוקטורנטים היא הדוגמא הבולטת.

יגאל כהן אורגד: אבל יש דבר אחד שתלוי בכם ואני אדגים אותו.

יגאל כהן אורגד: בלינסון קנה רובוט לניתוחי לב.

יגאל כהן אורגד: כדי הרובוט יוכל לנתח ניתוחי לב פנה אלינו לעבודה מחקרית משותפת.

יגאל כהן אורגד: אחרי שהייתה שביעות רצון מהתקדמות העבודה, הקמנו מאגד לטיפול בנושא.

יגאל כהן אורגד: המאגד כולל אותנו, את המחלקה לרובוטיקה בטכניון, את ההנדסה הרפואית בתל אביב ומישהו ממכון וייצמן ובלינסון.

יגאל כהן אורגד: האיש שעומד אצלנו בראש המאגד מפחד להגיש את הבקשה למרכז הידע כשהמכללה עומדת בראש, שמא לא יאשרו את כל העניין.

יגאל כהן אורגד: שימו לב, וייצמן מסכים לעבוד בתיאום, תל אביב, הטכניון, בלינסון, הבעיה אנחנו.

יגאל כהן אורגד: יש נקודה אחרת שלא תצליחו לפתוח.

יגאל כהן אורגד: כל הקרנות האירופאיות שישראל משקיעה בהן 200 מיליון יורו לשנה ומקבלת לא יותר מ-200 מיליון יורו, לא מאפשרות לגשת לשלנו.

יגאל כהן אורגד: נקודה שלישית, שאלת קודם: למה אין אצלנו מדעי הרוח.

יגאל כהן אורגד: מתוך רצון להגן על הסמינרים, המכללות להוראה, מונעים במכללות ללמד לתעודת הוראה.

יגאל כהן אורגד: לא מעיזים לעשות את זה כלפי האוניברסיטאות.

יגאל כהן אורגד: אצלנו יש תלמידים בביולוגיה, בפיזיקה, בכימיה, במתמטיקה, במדעי המחשב שחלקם רוצים להיות מורים בתיכון.

יגאל כהן אורגד: המערכת משוועת למורים בתיכון עם השכלה אקדמית, ולא מאפשרים לנו ללמד לתעודת הוראה לתיכון כדי שלא נתחרה במכללות.

יגאל כהן אורגד: לאוניברסיטאות כאמור, לא מעיזים לעשות את זה.

יגאל כהן אורגד: כלומר, ישנם דברים שבלי להיכנס לפילוסופיה אוניברסיטה או מכללה, על בסיס של עיקרון של שוויון הזדמנויות ניתן לתת למערכת ולשפר אותה, תודה.

2482: אדוני יושב ראש הוועדה, אדוני הנשיא, אדוני היושב ראש, חברי הוועדה, אורחים נכבדים.

2482: תרשו לי בתור ראש העיר לומר מילת סיכום לפני שיסכם את הביקור יושב ראש ועדת המדע כי הביקור הוא של ועדת המדע של הכנסת, אני רוצה להדגיש את זה.

2482: קודם כל אני רוצה להודות לענת לוי, מנהלת ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת.

2482: אני מכיר אותה עוד מימי כחבר כנסת.

2482: אחת המנהלות של הכנסת שהכי אהובות עלי, למה?

2482: כי גם לבת שלי קוראים ענת.

2482: אבל מעבר לזה את מקסימה.

2482: היא אירגנה ביחד עם שרון מלשכתי את כל הביקור הזה.

2482: אני רוצה להודות לסורין, לשלומי ולכל הצוות שלו שארגן את החלק הראשון שלנו.

2482: אני רוצה להגיד לך זבולון, עזוב אותי פוליטיקה, המדע - זה סוחף אותך הדברים האלה שראינו פה היום וכל יום אתה מתחדש, אבל הם לא יוכלו להתחדש אם הפוליטיקאים לא יעזרו להם להתחדש.

2482: אני אומר לך במלוא האחריות והחברות: יש לך היום בונבוניירה ביד שקוראים לה ועדת המדע והטכנולוגיה.

2482: זה תלוי בך ובאנשים כמו אלה שיושבים כאן למנף את הדברים.

2482: יש לך אוצר ביד.

2482: ממשרד החינוך שיושב כאן ומשרדים אחרים, מראשי הערים, מהחברות, מהביזנס – תאמין לי, כשאחרים מקשקשים הצהרות לטלביזיה על איזה שהן החלטות כאלה ואחרות – אתה יכול לעשות באמת.

2482: ותמיד אתה יכול לעשות דבר שמתקשר למה שעשית במשרד החינוך.

2482: אני מאחל לך שתצליח בכל הדברים האלה ושתמשיך בדרך הזאת, לבוא למקום, לראות, יש לזה חשיבות אדירה מבחינת כל ההתממשקות של קובעי ההחלטות הפוליטיות והמדיניות, הביצוע שלהם והיוזמות בשטח.

2482: אני מודה לכולכם על כל היום הזה שהיה יום מקסים, תודה.

2482: בבקשה אדוני יושב ראש הוועדה.

זבולון אורלב: תודה על האירוח לרון נחמן, כמובן גם למרכז האוניברסיטאי.

יגאל כהן אורגד: אנחנו עדיין לא קרויים מרכז אוניברסיטאי, יש לך סיכוי לא רע לקראת ראש השנה הבא לבקר כאן כמרכז אוניברסיטאי.

זבולון אורלב: אבל אני הראשון שמבקר אחרי ההחלטה של מל"ג.

זבולון אורלב: בלי שום ספק הביקור הוא מאוד מרשים.

זבולון אורלב: להיפגש באופן ישיר עם חזית הקדמה הטכנולוגית והמדעית.

זבולון אורלב: הביקור האחרון שלי במכללה היה לפני כמה שנים טובות.

זבולון אורלב: היו לי פגישות שהיה שר חינוך שרצה לבטל וכו', אבל נדמה לי שמאז שהייתי מנכ"ל משרד החינוך לא ביקרתי כאן, במעבדות וכו'.

זבולון אורלב: האמת היא שאני ממש מופתע.

זבולון אורלב: אתה בא לפה ורואה: זאת אוניברסיטה.

זבולון אורלב: האוניברסיטה האחרונה שביקרתי בה היא אוניברסיטת ת"א.

זבולון אורלב: אז אני אומר לך: זאת אוניברסיטה.

זבולון אורלב: אני מבין את הקשיים, אני גם יודע את הפוליטיקה של רון נחמן שאומר: אתה יכול לעשות הכל.

2482: איזה פוליטיקה?

זבולון אורלב: אז אני לא יכול לעשות את כל מה שהוא אומר.

זבולון אורלב: יש חלוקת עבודה בין ועדת המדע לבין ועדת החינוך והתרבות.

זבולון אורלב: אני יכול לעזור בקטע של מחקרים אולי.

זבולון אורלב: הקטע של מוסד כמוסד להשכלה גבוהה הוא באחריות ועדת החינוך והתרבות שאני חבר בה.

זבולון אורלב: בהחלט אפשר לטפל בסוגיה הזאת.

זבולון אורלב: הדברים נרשמו, אני אראה לאחר מכן את אותן בעיות שנזכרו כאן מה ניתן לקדם.

זבולון אורלב: באופן כללי אני מאוד משבח את ראש העיר, את המכללה ואת החברות שקשורות כאן שהפכו את אריאל למוקד מרכזי, מוקד חלוצי בין הרשויות המקומיות.

זבולון אורלב: אין מכללה כזאת בסדר גודל של עיר כזאת.

דן מאירשטיין: זו העיר האוניברסיטאית ביותר במדינת ישראל, ללא ספק.