ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 58, 2006-10-23 12:00

מנחם בן-ששון: ברוכים הבאים.

מנחם בן-ששון: אנחנו מתחילים דיון בתקנות סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי).

מנחם בן-ששון: עד עכשיו קיבלתי את הניירות אך ורק מהמשרד לביטחון הפנים.

מנחם בן-ששון: האם האגודה לזכויות האזרח נמצאת כאן?

מנחם בן-ששון: לא, סימן שאין להם מה לומר, אלא לעיתונות.

מנחם בן-ששון: הסנגוריה כנראה תעיר הערות שוליים, כי אם היו לה – היתה כותבת.

מנחם בן-ששון: אביטל מולד: כמה שאלות קטנות.

מנחם בן-ששון: היו"ר מנחם בן ששון: הצעת החוק של סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף חשוד) מתייחסת לשני דברים: אמצעי זיהוי ונתוני זיהוי.

מנחם בן-ששון: אפרת רוזן: החוק עצמו.

מנחם בן-ששון: זאת הצעת חוק שאושרה לפני שנה.

מנחם בן-ששון: זה אושר כחוק, ואלה התקנות.

מנחם בן-ששון: היו"ר מנחם בן ששון: אם כך, הבחנה בין אמצעי זיהוי לבין נתוני זיהוי, ואנחנו עוסקים היום במאגרים, בדרך הפיקוח עליהם, בדרך בנייתם של המאגרים.

מנחם בן-ששון: במובן מסוים, חלק מהסעיפים – אם קראתם את החוק לפרטיו – בנויים כתבנית, בחלקם אפילו חוזרים, עם השינויים המתאימים.

מנחם בן-ששון: אני פותח את הדיון בכך שעורך-דין קרן גלאון תאמר את דבריה, אחרי כן מי מהמשרד לביטחון פנים יאמר את דבריו מהמעבדה לזיהוי פלילי, ואחר כך נגיע לתקנות אלא אם כן חברי הכנסת ירצו להעיר הערות כלליות.

מנחם בן-ששון: קרן גלאון-לחנו: לאחר חקיקת החוק ישבנו – צוות מקצועי של המשטרה – להתקנת התקנות, והנוסח שמוצג בפניכם הוא נוסח מקיף שכולל את כלל התקנות שהחוק מורה לנו להתקין.

מנחם בן-ששון: אנחנו דנים בחלוקת המאגר למאגרי משנה, למדורים; אנחנו דנים באבטחת המאגר, בנגישות אליו, בטפסים השונים שיש לבקש לפי החוק.

מנחם בן-ששון: אנחנו חושבים שהנוסח הזה הוא מאוזן, נועצנו בהרבה מומחים, ואנחנו מבקשים מהוועדה לאשר את התקנות.

מנחם בן-ששון: היו"ר מנחם בן ששון: אני מבקש להגיד לחברי הכנסת שעל סעיף 15 אנחנו לא מצביעים – הוא הועבר על-ידי השרים המתאימים לוועדת הכספים.

מנחם בן-ששון: אנחנו עוסקים בכל התקנות, מלבד סעיף 15.

מנחם בן-ששון: בבקשה, נצ"מ פנחס ברגמן – שפרש בגיל צעיר.

מנחם בן-ששון: נצ"מ פנחס ברגמן: במהלכי פרישה.

מנחם בן-ששון: למען הגילוי הנאות – פנחס ואני למדנו יחד.

מנחם בן-ששון: אני יכול לומר שיש כאן כל מיני דמויות שמגיעות, אז בילדותנו הוא היה המופת שלסרגלו בית-הספר היה צריך ללכת בהישגים אקדמיים.

מנחם בן-ששון: קריאה: גם במז"פ.

מנחם בן-ששון: היו"ר מנחם בן ששון: בבקשה.

מנחם בן-ששון: אני כנראה מנוע כי לא יכולתי לדבר ביום העיון.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת איתן, אתה עבדת מולו?

מנחם בן-ששון: מיכאל איתן: לצידו.

מנחם בן-ששון: היו"ר מנחם בן ששון: אם אתה תרצה להוסיף דברים, כי אני מתבייש להוסיף עוד.

מנחם בן-ששון: אלינוער מזוז: אני יכולה להוסיף – הייתי מתרגלת שלו במשפטים.

מנחם בן-ששון: יש לו גם את הפן הזה, לא רק את הפן של המעבדות.

מנחם בן-ששון: נצ"מ פנחס ברגמן: מטרת התקנות היא להסדיר מספר נושאים, כאשר שני הנושאים העיקריים הם האופן שבו ינוהל המאגר, ודרכי האבטחה וההגנה על המידע שבו.

מנחם בן-ששון: בנוסף, יש נושאים אחרים שהחוק הטיל להסדיר אותם.

מנחם בן-ששון: אני חושב שאפשר לדלג על סעיף ההגדרות.

מנחם בן-ששון: יצחק לוי: למה לדלג?

מנחם בן-ששון: היו"ר מנחם בן ששון: סדר הדיון יהיה כך: אם אתה רוצה להגיד דברים כלליים – זה הזמן.

מנחם בן-ששון: אנחנו נעבור על התקנות עכשיו.

מנחם בן-ששון: בתקנות תוליך אותנו היועצת המשפטית.

מנחם בן-ששון: נצ"מ פנחס ברגמן: אנחנו, בעזרת מומחים לדבר, ניסינו לעגן הוראות בנושא של אבטחת המידע, כיוון שנקודת המוצא שהמידע שהמאגר הזה מכיל – נתוני זיהוי גנטי בעיקר – הוא מידע רגיש, ולכן נדרשות הוראות מיוחדות כדי להבטיח את שלמות המידע הזה, שלא ידלוף החוצה, שלא תהיה דרך פשוטה, או כלל לא תהיה דרך, להיכנס אליו, וכדומה.

מנחם בן-ששון: אלה הנושאים של אבטחת המאגר.

מנחם בן-ששון: במסגרת אבטחת המאגר, גם הצענו לחלק את המאגר – שהוא כולל נתונים מתחום טביעת האצבעות, תצלומים ו- DNA – למאגרי משנה, באופן שאם נניח תיאורטית יש חדירה למאגר אחד, המאגרים האחרים עדיין יכולים להישאר בלתי פגועים.

מנחם בן-ששון: יש כאן הוראות שמתייחסות לדרך של ניהול המידע הממוחשב ואמצעי האבטחה השונים, וכמו כן יש הוראות שמסדירות הוראות פרטיות שהחוק מתייחס אליהן.

מנחם בן-ששון: אני מציע שנגיע אליהן אחת לאחת – נסביר אותן אם יהיה צורך.

מנחם בן-ששון: היו"ר מנחם בן ששון: רק מילה אחת של שבח.

מנחם בן-ששון: אני זוכר שהערנו לגבי משרדים אחרים – כשביקשנו תקנות, והיו טפסים בצידם – אמרו: טפסים יגיעו.

מנחם בן-ששון: כאן גם הטפסים נמצאים.

מנחם בן-ששון: תודה.

מנחם בן-ששון: בבקשה, עורך-דין רוזן.

מנחם בן-ששון: אפרת רוזן: נתחיל לקרוא את התקנות.

מנחם בן-ששון: סעיף 1 – סעיף ההגדרות.

מנחם בן-ששון: תקנות סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי) (המאגר ואבטחתו, עיון בו, מחיקה , ביעור והפקה חוזרת), התשס"ו - 2006 הגדרות 1.

מנחם בן-ששון: בתקנות אלה-

מנחם בן-ששון: באמצעות שריפתה, עיבודה וכיוצא באלה; "הרשאת גישה" – אישור גישה למערכת המידע הממוחשבת לצורך עיון במידע או ביצוע פעולות; "טביעת אצבעות"- טביעת אצבעות שניתן לכלול במאגר לפי סעיף 11יג לחוק; "מנהל המאגר"- קצין בכיר מהמחלקה לזיהוי פלילי במשטרת ישראל (להלן- המשטרה) שהסמיך המפקח הכללי של המשטרה (להלן- המפכ"ל); "מנהל מאגר DNA"- קצין מהמחלקה לזיהוי פלילי במשטרה שהסמיך המפכ"ל; פה אני מבקשת להעיר הערה של ניסוח.

מנחם בן-ששון: במקום מאוחר יותר אנחנו נקרא למאגר ה- DNA, תת-מאגר DNA, כדי להבהיר שמדובר על מדור בתוך המאגר הכללי, ולכן לאורך כל הנוסח של התקנות, הניסוח ישתנה, אבל כרגע מדובר על מנהל מאגר ה- DNA.

מנחם בן-ששון: יצחק לוי: אז תשני כאן, תשני בהגדרות.

מנחם בן-ששון: אפרת רוזן: אנחנו נשנה את זה לאורך כל הדרך כיוון שזה מופיע עוד הרבה פעמים.

מנחם בן-ששון: זה יהיה מנהל תת-מאגר DNA, מנהל תת-מאגר טביעת אצבעות - כך הוא ייקרא.

מנחם בן-ששון: "מנהל תת-מאגר טביעת אצבעות"- קצין מהמחלקה לזיהוי פלילי במשטרה שהסמיך המפכ"ל; "מנהל תת-מאגר תצלומים"- קצין מהמחלקה לזיהוי פלילי במשטרה שהסמיך המפכ"ל; "מעבדת תת-מאגר ה- DNA"- המקום במתקן המשטרה שקבע מנהל תת-המאגר כי יבוצע בו הליך הפקת נתונים לזיהוי גנטי מדגימות שנטלה המשטרה לפי פרק ג' לחוק, ושיישמרו בו הנתונים ויוזנו למאגר הנתונים הממוחשב של מאגר ה- DNA; היו"ר מנחם בן ששון: בכל מקום שהיא אומרת: מאגר – הכוונה לתת-מאגר, אלא אם כן ייאמר במפורש.

אפרת רוזן: "נתונים לזיהוי גנטי"- נתוני זיהוי גנטי שניתן לכלול במאגר לפי סעיף 11יג לחוק;

אפרת רוזן: תשל"א- 1971 שהסמיך המפכ"ל או עורך דין שהקצין הסמיכו כאמור בסעיף 11ג(ב)

אפרת רוזן: "קרוב"- הורה, בן זוג, אח או אחות, צאצא, ובלבד שאינו קטין או חסר ישע; "ת"י"- תקן ישראלי כמשמעותו בחוק התקנים, התשי"ג- 1953; "תצלום"- תצלום שניתן לכלול במאגר לפי סעיף 11יג לחוק.

יצחק לוי: לאיזה עניין יש צורך בהגדרה של "קרוב"?

יצחק לוי: היו"ר מנחם בן ששון: למי מותר או אסור לקבל מידע.

יצחק לוי: אפרת רוזן: יש אחר-כך הוראות לגבי האפשרות לפנות לברר דברים מהמשטרה – אם נמחקו הנתונים או לא נמחקו הנתונים.

יצחק לוי: היו"ר מנחם בן ששון: מחיקת נתונים – אחרי שבע או 20 שנה.

יצחק לוי: האם זה כולל ילד מאומץ?

יצחק לוי: היו"ר מנחם בן ששון: התשובה היא לפי דעתי לא.

יצחק לוי: אפרת רוזן: אני צריכה לבדוק איך זה מופיע בחקיקה.

מנחם בן-ששון: תבדקו לנו את זה – לגבי שאיר מאומץ.

יצחק לוי: בדרך כלל, לא כותבים צאצא, אלא כותבים: בן או בת.

יצחק לוי: בן או בת – מקובל לומר שזה כולל, אבל צאצא זאת הגדרה שונה.

יצחק לוי: פעמים רבות ההגדרה היא אישה או בן זוג, אח ואחות, בן או בת.

יצחק לוי: פה כתבו צאצא.

יצחק לוי: היו"ר מנחם בן ששון: כדי להגיע לנכד, כשמדובר ב-20 שנה.

יצחק לוי: נוסיף: בן, בת, או צאצא.

יצחק לוי: אפרת רוזן: אין צורך.

יצחק לוי: יצחק לוי: לא.

יצחק לוי: לעניין זה, צאצא כולל ילד מאומץ, או משהו כזה.

יצחק לוי: היו"ר מנחם בן ששון: ההערה ברורה, זה ייכנס.

יצחק לוי: תודה.

יצחק לוי: אפרת רוזן: חלוקת המאגר למדורים 2.

יצחק לוי: (א) מאגר נתוני זיהוי כאמור בפרק ד' לחוק, יכלול שלושה מדורים כמפורט להלן:

תת-מאגר DNA הכולל: (א) דגימות ביולוגיות שהופקו מהן נתונים לזיהוי גנטי, למעט דגימות שניטלו ממקום, מחפץ או מגופה לפי סעיף 11יג(ב)(3) לחוק;

תת-מאגר DNA הכולל: (ג) פרטים המזהים את מקורם של הנתונים לזיהוי גנטי והדגימות הביולוגיות הכלולים במאגר הDNA, וכן מספר תיק החקירה המשטרתי וסוג העבירה הנחקרת, אם קיימים (להלן- פרטים מזהי DNA).

קרן גלאון-לחנו: זה די ברור.

קרן גלאון-לחנו: כדי שניתן יהיה להצליב בין העבירה לדגימה.

קרן גלאון-לחנו: החוק מאפשר נטילת DNA רק לפי עבירות מסוימות, כדי שניתן יהיה לבדוק את העבירות.

קרן גלאון-לחנו: יצחק לוי:

קרן גלאון-לחנו: לעתים, הדגימה לא ניתנת מאדם.

קרן גלאון-לחנו: היא ניתנת לדוגמה ממקום, מזירת עבירה.

קרן גלאון-לחנו: יצחק לוי:

קרן גלאון-לחנו: היו"ר מנחם בן ששון:

קרן גלאון-לחנו: יצחק לוי:

קרן גלאון-לחנו: אפרת רוזן:

קרן גלאון-לחנו: יצחק לוי:

קרן גלאון-לחנו: אפרת רוזן:

קרן גלאון-לחנו: היו"ר מנחם בן ששון:

גלי בן אור: אתה צודק בהחלט.

גלי בן אור: אפרת רוזן:

גלי בן אור: (2) תת-מאגר טביעת אצבעות הכולל: (א) טביעת אצבעות; (ב) נתוני זיהוי המופקים מטביעת אצבעות;

גלי בן אור: כאן נעשה את אותו תיקון לגבי "אם קיימים".

תת-מאגר תצלומים הכולל: (א) תצלומים; (ב) נתונים המופקים מהתצלומים;

תת-מאגר תצלומים הכולל: שוב, אותו תיקון.

גלי בן אור: אם מצלמים אותו, אנחנו תמיד נדע מי הוא.

גלי בן אור: אפרת רוזן:

גלי בן אור: יצחק לוי:

אלינוער מזוז: מישהו שלא מזדהה.

אלינוער מזוז: היו"ר מנחם בן ששון:

גלי בן אור: פרטים מזהים של אדם - למְעט המקרים שבהם זה יהיה רלוונטי.

גלי בן אור: אפרת רוזן: (ב) כל מדור יכלול מאגר נתונים ממוחשב ומאגר שאינו ממוחשב, לפי צרכי המדור.

גלי בן אור: (ג) כל מדור ינוהל בנפרד, לרבות באמצעות מאגר נתונים ממוחשב נפרד והרשאות גישה נפרדות.

גלי בן אור: תת-מאגר ה- DNA 3.

גלי בן אור: (א) הזנת נתונים לזיהוי גנטי ופרטים מזהי DNA למאגר הנתונים הממוחשב של מאגר DNA, ביטול, שינוי או איחזור של נתונים אלה, השוואה בין נתוני מאגר DNA או לנתוני המאגר וכן איחסון ושמירה של הדגימות הביולוגיות שבמאגר DNA ייעשו בידי שוטרים מן המחלקה לזיהוי פלילי של המשטרה שהסמיך המפכ"ל, לפי הרשאות גישה שנתנו להם האחראי לאבטחת מידע במשטרה ומנהל מאגר DNA.

גלי בן אור: (ג) הגישה למאגר הנתונים הממוחשב של מאגר DNA, למעט גישה לצורך פעולות תחזוקה כאמור בתקנה 9, תתאפשר רק מתחנות עבודה מוגדרות במעבדת מאגר DNA.

גלי בן אור: (ה) בתשתיות של מערכות המחשוב ובתוכנות הפעלת מאגר הנתונים הממוחשב של מאגר DNA, לרבות הגישה לשרת הנתונים מתחנות העבודה, יתקיימו- (1) דרישות התקן לאבטחת מערכות מידע שנקבעו לפי ת"י 17799 או תקן ישראלי אחר שיבוא במקומו; מערכת המחשוב ותוכנות ההפעלה יעמדו בדרישות התקנים האמורים למערכת ברמת סיווג גבוהה;

מנחם בן-ששון: האם קיימת הגדרה שנקראת רמת סיווג גבוהה?

קרן גלאון-לחנו: תקן 17799 עצמו מחולק לנמוך, גבוה וכו'.

אפרת רוזן: (2) הוראות שנקבעו בנהלי המשטרה לעניין אבטחת מערכות מידע בעלות רגישות סיווג גבוהה, כפי שיעודכנו מזמן לזמן.

אפרת רוזן: (ו) במערכת הממוחשבת של מאגר הנתונים הממוחשב של מאגר DNA יהיו כלי בקרה מקוונים אשר יבטיחו את איכות נתוני הקליטה מבחינת תקינות ושלמות.

אפרת רוזן: בפסקה (ז) יש תיקון נוסח.

אפרת רוזן: אנחנו מוחקים את "כמותווה בחוק בתקנות אלה וכפי

אפרת רוזן: כך ייתן הוראות ויבצע פיקוח ובקרה, בין השאר בנושאים אלה:"

אפרת רוזן: (2) איכות הפקת נתונים לזיהוי גנטי וטיב שמירה ואחסון הדגימות הביולוגיות הכלולות במאגר DNA;

מנחם בן-ששון: רציתי לשאול אתכם שאלה לאחרית הימים.

מנחם בן-ששון: הקימו מאגר נהדר ברשות להלבנת הון- הקימו אותו בהתחלה להלבנת הון וצורכי טרור.

מנחם בן-ששון: ראש הוועדה הקפיד, הגדיר – הכל עבר יפה וטוב.

מנחם בן-ששון: לא איחר היום, כצפוי, אנשים אמרו:

מנחם בן-ששון: מאגר כזה טוב, תנו לנו להציץ בו.

מנחם בן-ששון: רשימת העומדים בתור להציץ – תשאלו את אלינוער כמה היא ארוכה.

מנחם בן-ששון: מיכאל איתן:

מנחם בן-ששון: היו"ר מנחם בן ששון:

מנחם בן-ששון: אפרת רוזן:

מנחם בן-ששון: יש הגדרות.

מנחם בן-ששון: אתה מדבר על התפיסה, ואני שואל את הסנגוריה.

גיל שפירא: סביר להניח שהצבא ירצה באיזשהו שלב נגישות.

תנ"צ אלעזר צדוק: יש לו נגישות.

תנ"צ אלעזר צדוק: במסגרת חקירות של מצ"ח יש נגישות.

תנ"צ אלעזר צדוק: היו"ר מנחם בן ששון:

תנ"צ אלעזר צדוק: לצבא יש מאגר משל עצמו בעניין הזה.

גיל שפירא: כמעט כל רשות חקירה.

גיל שפירא: אני לא רואה אפשרות שיש רשות - שיש לה סמכות חקירה על-פי דין – שלא תרצה לעשות שימוש באיזשהו שלב.

גיל שפירא: היו"ר מנחם בן ששון:

נצ"מ פנחס ברגמן: אני חושב שהתשובה העיקרית היא שהמידע – לפחות כפי שאנחנו מכירים אותו היום – הוא ניטרלי, זאת אומרת הוא לא עושה יותר מאשר לזהות אדם.

נצ"מ פנחס ברגמן: אין בו מידע נוסף לגבי תכונות גנטיות או תורשתיות או אחרות של אותו אדם.

נצ"מ פנחס ברגמן: אפרת רוזן:

נצ"מ פנחס ברגמן: היו"ר מנחם בן ששון:

גלי בן אור: יכול להיות עובדתית, לא יכול להיות השימוש.

גלי בן אור: היו"ר מנחם בן ששון:

גלי בן אור: יצחק לוי: היה חוק נפרד שנדון בעניין הזה כאן בוועדה, לעניין בדיקת אבהות.

גלי בן אור: אני חושב שצריך חוק נפרד בעניין הזה, אי-אפשר סתם לבוא ולהשתמש במאגר.

גלי בן אור: היו"ר מנחם בן ששון: בהחלט.

גלי בן אור: אני שאלתי לגבי הצפי.

גלי בן אור: גלי בן אור:

גלי בן אור: יצחק לוי:

גלי בן אור: בכל מקרה, זאת לא המטרה שלשמה זה נועד ולא ניתן לעשות את השימושים האלה.

גלי בן אור: אנחנו דיברנו על כך במפורש.

גלי בן אור: היו"ר מנחם בן ששון:

גלי בן אור: אפרת רוזן:

גלי בן אור: (4) עמידה בהוראות אבטחת מאגר DNA, לרבות אבטחת מאגר הנתונים הממוחשב של מאגר DNA;

גלי בן אור: תת- מאגר טביעת האצבעות 4.

גלי בן אור: (א) הזנת טביעת אצבעות ופרטים מזהי טביעת אצבעות למאגר הנתונים הממוחשב של מאגר טביעת אצבעות תיעשה בידי שוטר ממערך החקירות והמודיעין במשטרה או שוטר אחר שקיבל הכשרה ושהסמיכו מנהל מאגר טביעת האצבעות.

יצחק לוי: מאגר טביעת אצבעות קיים היום, כלומר אנחנו מעתיקים תקנות שכבר קיימות?

מנחם בן-ששון: משכללים, משפרים.

קריאה: זה לא קיים בתקנות.

מנחם בן-ששון: זה יוצר אחידות.

אפרת רוזן: (ב) ביטול או שינוי של נתונים שהוזנו למאגר הנתונים הממוחשב של מאגר טביעת אצבעות, איחזור נתוני מאגר טביעת האצבעות, השוואה בין נתוני מאגר הנתונים הממוחשב או לנתוני המאגר הממוחשב, למעט השוואה לצורך בירור או אימות זהות אדם, וכן איחסון ושמירה של טביעת אצבעות ייעשו בידי שוטרים מהמחלקה לזיהוי פלילי במשטרה שהסמיך לכך המפכ"ל, לפי הרשאות גישה שנתנו להם האחראי לאבטחת מידע במשטרה ומנהל מאגר טביעת האצבעות.

אפרת רוזן: (ג) הגישה למאגר הנתונים הממוחשב של מאגר טביעת אצבעות לצורך פעולות כאמור בתקנת משנה (ב) תתאפשר למורשי גישה בלבד באמצעות הקשת סיסמא אישית ואמצעי מזהה אישי נוסף.

אפרת רוזן: ב- (ה) שוב יש את תיקון הנוסח כפי שציינתי קודם לגבי תת-מאגר DNA.

אפרת רוזן: (1) עמידה בהוראות החוק לעניין הכללת טביעת אצבעות במאגר, שימוש במאגר ותיעוד פעולות;

אפרת רוזן: (3) שלמות ותקינות הנתונים המוזנים למאגר הנתונים הממוחשב של מאגר טביעת האצבעות;

אפרת רוזן: (ו) לצורך שימוש במאגר טביעת אצבעות רשאי מנהל מאגר טביעת אצבעות לתת הוראות בדבר החזקת העתקי טביעת אצבעות שהוכללו במאגר ובחינתם בידי שוטרים שהוסמכו לכך; מנהל מאגר טביעת אצבעות יפקח על מילוי הוראות כאמור.

אפרת רוזן: תת-מאגר התצלומים 5.

אפרת רוזן: (א) הזנת תצלומים ופרטים מזהי תצלומים למאגר הנתונים הממוחשב של מאגר התצלומים, אחזור נתוני מאגר התצלומים, לרבות השוואה בין נתוני מאגר הנתונים הממוחשב או לנתוני המאגר הממוחשב, למעט השוואה לצורך בירור או אימות זהות אדם, ייעשו בידי שוטר ממערך החקירות והמודיעין במשטרה או שוטר אחר שקיבל הכשרה לכך ושהסמיכו מנהל מאגר התצלומים.

אפרת רוזן: (ב) ביטול הנתונים שהוזנו למאגר הנתונים הממוחשב או שינויים, ייעשה בידי שוטרים מהמחלקה לזיהוי פלילי במשטרה שהסמיך לכך המפכ"ל, לפי הרשאות גישה שנתנו להם האחראי לאבטחת מידע במשטרה ומנהל מאגר התצלומים.

אפרת רוזן: (ד) תצלומים ונתונים המופקים מהם המצויים במאגר תצלומים, יישמרו במיתקני אחסון נעולים במחלקה לזיהוי פלילי במשטרה במקום שיורה עליו מנהל מאגר התצלומים, או במאגר הנתונים הממוחשב של מאגר תצלומים;

אפרת רוזן: (1) עמידה בהוראות החוק לעניין הכללת תצלומים במאגר ושימוש במאגר התצלומים, לרבות לעניין הצגת תצלומים מן המאגר ותיעוד פעולות;

אפרת רוזן: (3) עמידה בהוראות אבטחת מאגר התצלומים לרבות אבטחת מאגר הנתונים הממוחשב של מאגר התצלומים.

אפרת רוזן: גיבוי המידע הממוחשב מאגרי הנתונים הממוחשבים ומערכות המחשב של המאגר יגובו באופן ובמועדים שיורה ראש מינהל הטכנולוגיות במשטרה, כדי להבטיח את רציפות הפעילות התקינה ואת שלמותו ואמינותו של חומר המחשב, גם במקרה של פגיעה או תקלה פיסית או לוגית ברכיבי מערכות המחשוב והתקשורת, או של פגיעה פיסית במקום שבו ממוקם המאגר.

גיל שפירא: אותן הוראות שצריך לתת ראש מינהל הטכנולוגיה הן קריטיות לתפעול המאגר, ואפילו לשלב הראשון של תחילת הפעלתו.

גיל שפירא: האם יש אפשרות לתחום בזמן את מועד מתן ההוראות הללו?

נצ"מ פנחס ברגמן: העיקרון הוא שהגיבוי וההגנה על המידע נעשים לפי ההוראות הקיימות לגבי מידע רגיש ומסווג אחר של המשטרה; ההוראות האלה קיימות, ומי שמאוד רוצה לראות אותן- יוכל לראות אותן.

קרן גלאון-לחנו: צריך לזכור שלגבי מאגר התצלומים בטביעות אצבע, אלה מאגרים קיימים.

קרן גלאון-לחנו: מאגר ה- DNA הוא מאגר חדש שיושב על הרשת המסווגת "סודי ביותר" של המשטרה, כל מה שחל עליה – חל שם.

קרן גלאון-לחנו: לכן, אפשר להתחיל להפעיל את התקנות האלה תוך חודש.

גיל שפירא: במלים אחרות, כל אותן הוראות שנועדו להבטיח את הפעילות התקינה של כל המאגרים - - - היו"ר מנחם בן ששון:

גיל שפירא: לכן, מפקידים את זה בידיו של קצין הטכנולוגיה, מתוך הנחה שהתכלית הראויה היא התכלית שרשומה פה בחוק.

אפרת רוזן: כלי בקרה מקוונים

אפרת רוזן: גישתו של כל אדם למאגרי הנתונים הממוחשבים של המאגר.

אפרת רוזן: (ב) במערכות המחשוב של המאגר ינוהל יומן מקוון שתתועד בו כל כניסה למערכות המחשוב וכל פעולה בהן, והוא יישמר למשך חמש שנים.

גיל שפירא: למה להגביל את זה לחמש שנים?

גיל שפירא: מדובר למעשה לא במידע עצמו, אלא בתיעוד של פעולות שנעשו לגבי אותו מידע – כמה פעמים נכנסו, מי הציץ במידע, מי הוציא ממנו נתונים, וכו'.

גבי פיסמן: התקופה של חמש שנים לתיעוד של פעולות שנעשות במערכות מחשוביות היא התקופה שנהוגה גם בדברי חקיקה אחרים.

גבי פיסמן: למשל ביומן של המרשם הפלילי – כל פעולה, כל שאילתא במרשם הפלילי מתועדת לתקופה של חמש שנים, ולכן חשבנו שאין סיבה מהותית שהתקנות האלה יהיו שונות.

גיל שפירא: הבעיה המהותית היא כמובן שמדובר בראיות, לא מדובר כאן באיזשהם רישומים.

מנחם בן-ששון: בראיות תיכף נדבר.

גיל שפירא: לא.

גיל שפירא: הכוונה היא שמדובר כאן באיזשהו עיסוק בראיות, לא בראיות עצמן.

גלי בן אור: זה לחלוטין לא ראיות.

גלי בן אור: זה מאגר מידע מודיעיני שמשמש את המשטרה.

קרן גלאון-לחנו: לכשיש פה עבירה, שמישהו עשה משהו בלי הרשאה, כמובן שזה כבר לא היומן הכללי.

קרן גלאון-לחנו: אם בודקים את זה – זה נשמר כבר במקום אחר.

קרן גלאון-לחנו: אם לאחר חמש שנים רוצים לבדוק מה מישהו עשה לפני חמש שנים – זה כמו כל המאגרים האחרים.

גיל שפירא: יש סוגיות של משפטים חוזרים שלפעמים מתנהלים במועדים הרבה יותר מאוחרים מחמש השנים, ומצד שני אני סבור שאין כאן איזושהי הטלה של עבודה או מלאכה קשה מדי על המשטרה.

מנחם בן-ששון: ההערה שלך היא במקום.

מנחם בן-ששון: לא מדובר פה על שמירת ראיות – לזה נגיע – אלא אתה שואל לגבי כניסה ליומן, וכניסה ליומן כאן דומה לכניסה ליומנים אחרים.

מנחם בן-ששון: האם אתה רוצה להחיל כניסה ליומנים אחרים גם כן – כי, משפט שמתנהל שבע-שמונה-עשר שנים- אתה לא מוציא אותו.

מנחם בן-ששון: אתה מוציא דברים אחרים.

מנחם בן-ששון: זאת המשמעות של ההנחיה בתקנה הזאת.

גיל שפירא: זה נכון.

גיל שפירא: ראשית, אני חושב שבכלל היה רצוי שכל עוד הליך משפטי מתנהל, בוודאי שלא יושמדו דברים שקשורים לאיזשהו עיסוק באותן ראיות – או למי הוציא משם מידע, מי מסר את המידע.

גיל שפירא: אלה דברים שיכולים להיות מאוד משמעותיים במהלך ניהול משפט, בוודאי בערכאה ראשונה, ואחר כך גם בהליכי ערעור שנמשכים לפעמים שנים רבות.

קריאה: איזה ראיה?

קריאות: - - -

גיל שפירא: אם למשל יש איזשהו חשד – מופרך ככל שייראה – שוטר מסוים התערב בנתונים או הוציא מידע ומסר מידע.

קרן גלאון-לחנו: אפשר לבדוק את זה מיידית.

גיל שפירא: אני כסנגור לא יודע.

גיל שפירא: כתב האישום הוגש, התיק מגיע אלי כסנגור חמש שנים אחרי כן - זה כבר לא קיים.

אלינוער מזוז: איזה בסיס יש לחשד?

גיל שפירא: אלה דברים שגם קרו.

גבי פיסמן: המידע הזה – הסיבה שהוא נשמר, בעיקר כדי לאפשר למנהל המאגר לנהל מעקב אחר כל הפעולות שמבוצעות באותה מערכת מחשוב.

גבי פיסמן: אני לא כל כך רואה איך זה קשור לכל מיני סוגיות כאלה.

אביטל מולד: על-פי סעיף 11 לחוק, של מחיקת נתונים וזיהוי, הנתונים עצמם נשארים שבע שנים, 20 שנה.

אביטל מולד: ניהול הפעולות בקשר לאותו תחום – לפחות שיהיה מקביל.

אביטל מולד: היו"ר מנחם בן ששון:

אביטל מולד: יצחק לוי:

אביטל מולד: היו"ר מנחם בן ששון:

קרן גלאון-לחנו: ברגע שתהיה עבירה, הרי יש התרעות על אירועים חריגים.

קרן גלאון-לחנו: יצחק לוי:

קרן גלאון-לחנו: היו"ר מנחם בן ששון:

קרן גלאון-לחנו: יצחק לוי:

קרן גלאון-לחנו: היו"ר מנחם בן ששון:

קרן גלאון-לחנו: יצחק לוי:

קרן גלאון-לחנו: היו"ר מנחם בן ששון:

קרן גלאון-לחנו: יצחק לוי:

גיל שפירא: גם בדוגמה הראשונה שאדוני נתן, הרי אחרי חמש שנים כבר לא תישמר הראיה לכך שהוא נכנס כניסה לא "אינוסנטית".

גיל שפירא: היו"ר מנחם בן ששון:

יצחק לוי: אם הכניסות הן "אינוסנטיות", למה אתה עושה יומן?

יצחק לוי: היו"ר מנחם בן ששון:

יצחק לוי: יצחק לוי:

מנחם בן-ששון: אז למה שבע ולא עשר?

מנחם בן-ששון: יצחק לוי:

מנחם בן-ששון: אבל ההתיישנות היא של העבירה הנתונה.

מנחם בן-ששון: כאן לא היתה עבירה.

מנחם בן-ששון: אתם ממציאים עבירה במקום שהיא לא קיימת.

מנחם בן-ששון: יצחק לוי:

מנחם בן-ששון: היו"ר מנחם בן ששון:

מנחם בן-ששון: יצחק לוי:

מנחם בן-ששון: היו"ר מנחם בן ששון:

גיל שפירא: הרבה פעמים לא יודעים.

מנחם בן-ששון: אני שואל.

מנחם בן-ששון: לא יודעים – תניח רגע.

מנחם בן-ששון: אגיד לך על מה אני מרוגז עכשיו.

מנחם בן-ששון: אני מרוגז עליך – או על הסנגוריה – שלא שלחה לי נייר מראש, כי אתם יודעים איך עובדים כאן, אבל תניח לזה כעת, אנחנו תקועים.

מנחם בן-ששון: אנחנו מבזבזים זמן על עניין שהייתי מברר אותו בירור רוחב.

מנחם בן-ששון: גמרתי להתרגז, עכשיו אני חוזר לחוק.

מנחם בן-ששון: אפרת רוזן:

יצחק לוי: אבל למה לא לשמור?

יצחק לוי: היו"ר מנחם בן ששון:

יצחק לוי: יצחק לוי:

יצחק לוי: היו"ר מנחם בן ששון:

יצחק לוי: יצחק לוי:

יצחק לוי: אפרת רוזן:

קרן גלאון-לחנו: יש מאגרים סודיים הרבה יותר מהמשטרה, שזאת שיטת הגיבויים.

קרן גלאון-לחנו: הגיבוי פה יושב על הגיבויים הכלליים של המערכת.

קרן גלאון-לחנו: יצחק לוי:

קרן גלאון-לחנו: היו"ר מנחם בן ששון:

גלי בן אור: כך זה גם במאגר המרשם הפלילי ודברים רגישים אחרים.

רפ"ק יואב תלם: אני לא חושב שזאת המטרה של הסעיף הזה; המטרה היא מעין פיקוחית ולא לחשוף עבירות, אבל כדי להניח את דעת חברי הוועדה ויושב-ראש הוועדה - - - היו"ר מנחם בן ששון:

רפ"ק יואב תלם: מבחינת האינטרסים המוגנים - ככל שמדובר בכניסה בזדון, אני יכול לחשוב על עבירה של הפרעת הוראה חוקית, ואז נדמה לי מדובר בעוון – ההתיישנות פה היא ממילא חמש שנים.

מנחם בן-ששון: האם הייעוץ המשפטי של הוועדה סבור כמוהו?

מנחם בן-ששון: אפרת רוזן:

מנחם בן-ששון: לגבי החמש שנים – אני גם שאלתי למה נבחרו חמש שנים, והסבירו לי שזה מתבסס על כל מה שקיים היום.

מנחם בן-ששון: השאלה היא באמת האם נכון, אגב התקנות האלה, לנסות לשנות את מה שקיים.

מנחם בן-ששון: אני לא בטוחה שזה נכון לשנות.

מנחם בן-ששון: עדיין, יכולה להיווצר בעיה, אפילו אם זה מקרה מאוד מאוד נדיר וחריג ,שראיה לביצוע עבירה תצוץ אחרי חמש שנים.

מנחם בן-ששון: ולכן, אני שואל שוב את שאלת הרוחב: האם כתוצאה מהדיון פה – זה לא דיון שקשור בחוק הזה; זה דיון שקשור בכל חוקי היומנים – אתם נאותים לשנות בכל המקומות את החובה לשמירה ביומנים של שבע שנים?

גלי בן אור: אנחנו ודאי לא יכולים להשיב על כך כאן, בלי שבדקנו את כל המכלול.

גלי בן אור: אנחנו נהיה מוכנים לבדוק יחד עם המשטרה את החוקים.

אלינוער מזוז: זה לא רק משטרה.

מנחם בן-ששון: זה הכול, מדובר בהשפעת רוחב.

אלינוער מזוז: זה נכון ששוטר יכול לעבור עבירה, אבל גם איש משרד המשפטים יכול לעבור עבירה וגם איש משרד האוצר.

אלינוער מזוז: היו"ר מנחם בן ששון:

אלינוער מזוז: אני במקרה הזה מבקש מכם לאשר את החמש שנים, ואני מבקש מכם לבדוק את הסוגיה הזאת ולתת לי תשובה.

אלינוער מזוז: ואם אני אבקש – כתוצאה מכך – שינוי לכל רוחב החוקים הקשורים ביומנים, יהיה בסדר וזה יהיה תיקון על שמך, עורך-דין שפירא, למרות שלא הכנת אותו – לכל הרוחב.

גיל שפירא: בכל זאת, הייתי מבקש רשות ל-15 שניות כדי לתת דוגמה, לסבר את אוזנכם, בדוגמה אחרת.

גיל שפירא: היו"ר מנחם בן ששון:

גיל שפירא: יצחק לוי:

גיל שפירא: היו"ר מנחם בן ששון:

גיל שפירא: יצחק לוי:

גיל שפירא: היו"ר מנחם בן ששון:

גיל שפירא: יצחק לוי:

גיל שפירא: אגב, השאלה שלך במהלך הדיון רק מצדיקה את העניין – יהיו רבים שיימשכו לשם, יהיו רבים שירצו לבדוק מסמכים; זה לא קורה בכל היומנים.

גיל שפירא: אפרת רוזן:

קרן גלאון-לחנו: אנחנו כשלעצמנו, לא חושבים שהמאגר הזה הוא סודי יותר ממאגרים אחרים – ממאגר שיש בו את כל המקורות המודיעיניים של המשטרה, שיש שם חיי אדם, ממאגר של רישומים פליליים.

קרן גלאון-לחנו: אנחנו לא חושבים שזה יותר סודי.

קרן גלאון-לחנו: לכן, דווקא פה, כשיש יומן גיבויים של כל המערכת שעובד כך, אנחנו מציעים לאשר כרגע את התקנות, לבדוק זאת בהשלכה רוחבית, ולא לשנות כי זה מצריך שינוי של כל המערכת.

קרן גלאון-לחנו: היו"ר מנחם בן ששון:

קרן גלאון-לחנו: יצחק לוי:

קרן גלאון-לחנו: היו"ר מנחם בן ששון:

קרן גלאון-לחנו: נסים זאב:

קרן גלאון-לחנו: אפרת רוזן: נהלי אבטחה 8.

קרן גלאון-לחנו: (א) כדי להבטיח כי אמצעי הזיהוי ונתוני הזיהוי שבמאגר יישמרו כאמור בסעיף 11כא לחוק, יסדיר המפכ"ל או מי מטעמו נהלים בדבר: (1) אופן ההגנה ההיקפית והאבטחה הפנימית של מיתקני המשטרה שמצויים בהם דגימות ביולוגיות, תצלומים וטביעת אצבעות הכלולים במאגר, לרבות היתרי כניסה למיתקני המשטרה האמורים ובכלל אלה למעבדת מאגר DNA; (2) אופן ההגנה ההיקפית והאבטחה הפנימית של מיתקני המשטרה שמבוצעות בהם פעולות הזנה או שינוי במאגר הנתונים הממוחשב של המאגר ושמותקנות בהם מערכות המידע והמחשוב של המאגר; (3) אבטחת תשתית התקשורת, רכיבי התוכנה וקבצי הנתונים של המאגר; (4) טיפול בהתרעות על אירועים חריגים במאגר, לרבות במהלך קליטת מידע, העברת מידע או טיפול בו שנעשו, לכאורה, בלא הרשאה, וכן בכל נסיון לעשות במחשב או בחומר מחשב פעולה בלא הרשאה.

קרן גלאון-לחנו: (ב) במערכות המידע של מאגר הנתונים הממוחשב ינוהל יומן אירועים חריגים לגבי פעולות שנעשו ללא הרשאה או בחריגה מהרשאה; יומן האירועים יישמר במשך חמש שנים; ביומן יירשמו, לגבי אירוע חריג, פרטי הזיהוי של המשתמש, סוג הפעולה שנעשתה והעילה לחריגה; היומן יהיה כפוף למערכת הגיבויים של המערכת הכללית.

גיל שפירא: האם אפשר לקבוע מסגרת זמנים מקסימלית לשאלה מתי יסדיר המפכ"ל את אותם נהלי אבטחה?

אפרת רוזן: לאור העובדה שזו סמכות חובה, אני מניחה שזה צריך להיעשות במהירות הראויה.

גלי בן אור: זה נעשה.

מנחם בן-ששון: אני קיבלתי את זה בעצם לא מידיו של המפכ"ל, אלא מידיו של השר, אבל להמריץ את המשטרה, שהיא ממריצה אותנו בעניין הזה?

מנחם בן-ששון: אנשי המשטרה, אתם לא יכולים לדבר שלא לפרוטוקול.

מנחם בן-ששון: האם אתם רואים בעיה בכך?

קריאה: אני סבור שבאמת יכול להיות מצב – אינני יודע במה זה כרוך או באיזו מהירות – שנהלים כאלה לא ייקבעו במשך מספר חודשים או משך תקופה.

קריאה: הנהלים קיימים.

אפרת רוזן: תחזוקה 9.

אפרת רוזן: (א) תחזוקה מונעת, תיקונים, הוספות ועדכונים טכנולוגיים של מערכות המחשוב והתקשורת של המאגר יבוצעו על ידי בעלי מקצוע, שוטרים ושאינם שוטרים, גם אם אינם אנשי המחלקה לזיהוי פלילי במשטרה, ובלבד שאושרו מראש בידי ראש היחידה לביטחון מידע במשטרה או מי מטעמו.

אפרת רוזן: (1) מבלי שתהיה לבעלי המקצוע גישה לתכנית היישום המנהלת את המאגר; לא ניתן לבצע פעולות כאמור בלי גישה לתכנית היישום, הן ייעשו בפיקוח צמוד של שוטר מהמחלקה לזיהוי פלילי במשטרה שהסמיך המפכ"ל, כאמור בתקנה 3(א); (2) בפיקוח ובקרה כמו כל פעילות תחזוקה של מאגר נתונים ממוחשב במשטרה המסווג ברמת סיווג סודי ביותר.

אפרת רוזן: בקשה לעיון חוזר

אפרת רוזן: 11ג לחוק 10.

אפרת רוזן: (א) בקשת אדם (להלן- המבקש) לעיון חוזר בהחלטה לחקרו באזהרה לפי סעיף 11ג לחוק (להלן- בקשה) תוגש לקצין המוסמך, באמצעות יחידת המשטרה שנחקר בה המבקש (להלן- היחידה), ערוכה לפי טופס 1 שבתוספת.

מנחם בן-ששון: עורך-דין שפירא, הערת שוליים.

מנחם בן-ששון: זה מה שאמרתי בהתחלה, שהמשטרה הראתה פה- לפחות המשרד לביטחון פנים והגורמים: ראו, הטפסים מוכנים כבר, זאת אומרת שיש נכונות להזנקה.

מנחם בן-ששון: אפרת רוזן: (ב) הקצין המוסמך יחליט בבקשה בתוך שישים ימים מיום שהתקבלה הבקשה ביחידה, ויודיע החלטתו בכתב למבקש.

מנחם בן-ששון: ראה הקצין המוסמך כי לכתחילה לא היה כל בסיס סביר לחקור את המבקש באזהרה, יורה על אי הכללתם במאגר של הנתונים לזיהוי גנטי שהופקו מאמצעי הזיהוי שניטלו מהמבקש לפי סימן ב' בפרק ג' לחוק, בעקבות חקירתו באזהרה כאמור; ואם הוכללו, יורה על מחיקתם וביעור אמצעי הזיהוי ששימשו להפקתם, אלא אם כן מצא, טרם קבלת ההחלטה, כי קמה עילה חדשה לנטילת אמצעי הזיהוי כאמור בסעיף 11כג(ד) לחוק.

אביטל מולד: לגבי הסיפה – של הכשרה בדיעבד של נתון שנלקח, בלא בסיס סביר לחקור – רציתי לשאול מהי ההצדקה לכך.

אביטל מולד: קריאה: לשון החוק.

אביטל מולד: אביטל מולד: סעיף 11כג(ד): "קמה עילה חדשה לנטילת אמצעי הזיהוי בטרם חלפו התקופות.

אביטל מולד: ..." – אנחנו - - - היו"ר מנחם בן ששון: רוצים לשנות את החוק.

אביטל מולד: אביטל מולד: השאלה היתה לגבי פעולה שנעשתה בעצם בלא שהיתה צריכה להיעשות, תוך פגיעה שיש מטבע הדברים בפרטיות אדם, בהכשרה בדיעבד של דברים אלה.

אביטל מולד: יש קושי מבחינת הסכמה מדעת של אדם.

אביטל מולד: היו"ר מנחם בן ששון: זה ברור.

אביטל מולד: השאלה שלי איך את מציעה לשנות את החוק – כי התקנה נשענת על כתפי החוק בעניין הזה.

אביטל מולד: יצחק לוי: זה לא הכשרה בדיעבד.

אביטל מולד: אלינוער מזוז: ההיגיון היה שלא לוקחים עוד פעם ועוד פעם.

אביטל מולד: היו"ר מנחם בן ששון: זה ברור – שלא לפגוע – זאת המידתיות שעוד אפשר לעשות.

אביטל מולד: אביטל מולד: שאלה אם הוא יודע מזה.

אביטל מולד: היו"ר מנחם בן ששון: את רוצה לקחת ממנו שוב?

אביטל מולד: אביטל מולד: יכול להיות לפעמים, אני מעדיפה לדעת.

אביטל מולד: זכות ההפללה והחיסיון מפני הפללה עומד גם בעניין הנתונים האלה.

אביטל מולד: תנ"צ אלעזר צדוק: תסבירו לו מדוע נדחית בקשתו למחיקת הנתונים.

אביטל מולד: היו"ר מנחם בן ששון: הרי זה תחת סעיף מחיקת נתונים – כן או לא.

אביטל מולד: נסים זאב: כל חשוד זה תחת אזהרה, כל חקירה.

אביטל מולד: היו"ר מנחם בן ששון: לא.

אביטל מולד: תקרא בעיתונים.

אביטל מולד: נסים זאב: כשעבירות מיוחסות כלפיו – כשהוא חשוד בעבירה.

אביטל מולד: נניח, אדם חשוד בהכאה – הוא מתחייב לתת בדיקה?

אביטל מולד: היו"ר מנחם בן ששון: הוא לא מתחייב.

אביטל מולד: נסים זאב: חייב, מחייבים אותו.

אביטל מולד: גלי בן אור: זה מה שהחוק קבע.

אביטל מולד: נסים זאב: אני חושב שצריך לשנות את החוק.

אביטל מולד: זה חוק גרוע מאוד.

אביטל מולד: היו"ר מנחם בן ששון: זה לא היום.

אביטל מולד: שינוי חוקים – ביום חמישי.

אביטל מולד: היום עוסקים בדברים אחרים, בתקנות.

אביטל מולד: אפרת רוזן:

אביטל מולד: הורה הקצין המוסמך על מחיקת נתונים לזיהוי גנטי הכלולים במאגר בעקבות

אביטל מולד: ההוראה אלא אם כן מצא כי קמה עילה חדשה לנטילת אמצעי זיהוי כאמור

יצחק לוי: מדוע צריך 30 יום כדי למחוק נתונים?

יצחק לוי: הכל ממוחשב.

אפרת רוזן: כיוון שזה גם מיחידות אחרות.

אפרת רוזן: היו"ר מנחם בן ששון: יש עוד אנשים שעומדים בתור למחיקה.

אפרת רוזן: יצחק לוי: בשביל מה יש צורך ב-30 יום?

אפרת רוזן: לקחו שלא כדין.

אפרת רוזן: מדובר בלחיצת מקש אחת.

אפרת רוזן: היו"ר מנחם בן ששון: אתה רואה איך חיים אצלך במשרד - יש חגים; יש עשר בקשות קודמות בעניינים אחרים, יש סיווגי כניסה.

יצחק לוי: 30 יום זה הרבה.

יצחק לוי: קרן גלאון-לחנו: זה גם לא אותו אדם.

יצחק לוי: יצחק לוי: אני מציע שייכתב כאן: שבוע.

יצחק לוי: אני מבקש לתקן את התקנה לשבוע.

יצחק לוי: קרן גלאון-לחנו:

יצחק לוי: לתחנה שבה הוא נחקר – זה לפי התקנה הקודמת - המוחק הוא במטה הארצי.

יצחק לוי: האדם שצריך לבדוק אם הנתונים נמחקו, צריך לעשות בירור אם אכן הוא נחקר באזהרה שלא כדין, וכו'.

יצחק לוי: אחרי כן הוא צריך להעביר הוראה בכתב למטה הארצי – יצא לחופשה, יש חג, האיש במטה הארצי חולה.

יצחק לוי: נתנו לעצמנו סד זמנים.

יצחק לוי: יצחק לוי:

יצחק לוי: היו"ר מנחם בן ששון:

יצחק לוי: יצחק לוי:

יצחק לוי: היו"ר מנחם בן ששון:

יצחק לוי: יצחק לוי:

תנ"צ אלעזר צדוק: אני חושב שכדאי שבעניין הזה לא ניקח על עצמנו משימה שאנחנו בספק אם נעמוד בה.

תנ"צ אלעזר צדוק: מי שיהיה מוסמך להנחות על מחיקה כזאת זה בדרך כלל קצין אח"ק מחוזי.

תנ"צ אלעזר צדוק: יצחק לוי:

תנ"צ אלעזר צדוק: מכיוון שאנחנו יודעים איך תהליכים – שלכאורה נראים פשוטים וקלים על הנייר – מתנהלים בפועל, כאשר צריכים נתונים לעבור וכאשר צריכים נתונים להיבדק, אבל אם זה כל-כך עקרוני, אנחנו נסכים לשבועיים.

תנ"צ אלעזר צדוק: היו"ר מנחם בן ששון:

תנ"צ אלעזר צדוק: מתן וילנאי:

תנ"צ אלעזר צדוק: היו"ר מנחם בן ששון:

תנ"צ אלעזר צדוק: המערכות הללו הן מערכות שהכנסנו בהן אנשים בכל מיני תחנות, כי אמרנו:

תנ"צ אלעזר צדוק: אנחנו לא רוצים שזה יעבוד במנגנונים שאדם לא מתערב בהם.

תנ"צ אלעזר צדוק: לא צריך לצייר את זה, אמרתי: חול המועד פלוס חזרה וערימת ניירות שמונחת – אתה צודק, אבל הדבר האחרון שאתה רוצה הוא שהמשטרה תהיה עבריינית.

סנ"צ אשירה זמיר: חבר הכנסת לוי, לא מדובר רק במחיקת הנתונים במחשב, אלא גם ביעור הדגימה הביולוגית עצמה.

סנ"צ אשירה זמיר: אפרת רוזן:

סנ"צ אשירה זמיר: היו"ר מנחם בן ששון:

סנ"צ אשירה זמיר: אפרת רוזן:

סנ"צ אשירה זמיר: מנהל מאגר DNA, ימחק מן המאגר נתונים לזיהוי גנטי של אדם שהופקו

סנ"צ אשירה זמיר: האמורות בסעיף 11כג(א) לחוק, ולא קמה במהלך אותן תקופות עילה חדשה

סנ"צ אשירה זמיר: ביעור דגימות ביולוגיות

סנ"צ אשירה זמיר: יעביר מנהל מאגר DNA, בתוך חמישה ימים ממועד המחיקה, את אמצעי

סנ"צ אשירה זמיר: בסעיף 11כג(ג) לחוק, למכל שיוחד לאיסוף דגימות ביולוגיות המיועדות לביעור

סנ"צ אשירה זמיר: המכל יוצב במעבדת מאגר DNA או במקום נעול בתחומי המטה הארצי של

סנ"צ אשירה זמיר: ברור בדבר מחיקת נתונים

סנ"צ אשירה זמיר: מאמצעי זיהוי כהגדרתו בסעיף 11כב לחוק, שניטל ממנו (להלן- המברר)

סנ"צ אשירה זמיר: יתייצב אישית בתחנת משטרה בשעות העבודה הרגילות ויגיש בקשה

יצחק לוי: מדוע הוא צריך לבוא ולבקש?

יצחק לוי: אפרת רוזן: קבענו במפורש בחוק שמדובר על התייצבות אישית.

יצחק לוי: היה לנו חשש מאוד גדול – היתה דילמה בין הזכות של אדם לדעת האם נתוניו נמחקו, לבין הרצון למנוע ממעבידים לנצל את זה שאדם יוציא תדפיס, והם יוכלו לברר כך אם היה במאגר או לא היה במאגר.

יצחק לוי: לכן קבענו התייצבות אישית.

יצחק לוי: (ב) ראה שוטר כי נתקיימו לגבי המברר התנאים למחיקה הקבועים בסעיף 11כג לחוק, יציג בפניו, על גבי צג מחשב, את המידע המלמד שנמחקו הנתונים לזיהוי גנטי שלו מהמאגר; לעניין זה, "שוטר"- שוטר הנמנה עם מערך המודיעין והחקירות של המשטרה, שקיבל הרשאה מן המפכ"ל או ממי שהמפכ"ל מינה לעניין זה.

יצחק לוי: בשמו בקשה כאמור בתקנת משנה (א); עם הגשת הבקשה יציג האפוטרופוס ראיה

יצחק לוי: אפוטרופסו, יגיש הוא או אפוטרופסו, בקשה לאשר לעורך דינו או לקרובו של המברר

יצחק לוי: המברר או אפוטרופסו, אם יש כזה, ויצורפו לה מסמכים התומכים בה.

מנחם בן-ששון: האם זה לא נזיל מדי: שוכנע כי נבצר?

מנחם בן-ששון: למה לא: יהיה חייב?

גלי בן אור: זה הנוסח שבחוק.

גלי בן אור: היו"ר מנחם בן ששון:

קריאה: 11כד.

קריאה: היו"ר מנחם בן ששון:

אפרת רוזן: תקנה 15 היא תקנה שלא נדרש לה אישור ועדת החוקה.

אפרת רוזן: זוהי תקנה שתובא לאישור ועדת הכספים.

אפרת רוזן: התקנה קובעת את האגרה לבקשה לבירור.

אפרת רוזן: 16.

אפרת רוזן: המשטרה רשאית לבצע הפקה חוזרת של נתונים לזיהוי גנטי מאמצעי זיהוי

אפרת רוזן: (1) בחינה חוזרת לאחר שנמצאה התאמה, מלאה או חלקית, בין נתונים לזיהוי גנטי המצויים במאגר ובין נתונים אחרים לזיהוי גנטי המצויים בידי המשטרה;

אפרת רוזן: (3) בקרת איכות של המאגר ושל הליכי הפקת הנתונים ובלבד שנתקיימו שני אלה:

אפרת רוזן: (ב) מספר הדגימות שבהן נעשית הפקה חוזרת במהלך שנה אינו עולה על אחוז אחד ממספר הדגימות שהופקו מהן נתונים לזיהוי גנטי הכלולים במאגר; יצחק לוי:

אפרת רוזן: (4) עדכון הנתונים לזיהוי גנטי שבמאגר בנסיבות שבהן אישרה הועדה המאשרת, לפי הוראות סעיף 14ה(א)(1) לחוק, אתרים נוספים ב- DNA שמהם ניתן להפיק נתונים לזיהוי גנטי או שיטה אחרת להפקת נתונים כאמור;

יצחק לוי: אני שואל לגבי פסקה (3): "בקרת איכות של המאגר ושל הליכי הפקת הנתונים ובלבד שנתקיימו שני אלה".

יצחק לוי: מה זה אחוז אחד ממספר הדגימות?

יצחק לוי: למה זה מוגבל לאחוז אחד?

קרן גלאון-לחנו: רצינו להגביל מספרית את הדגימות של המאגר כדי שחס וחלילה המשטרה לא תיחשד בכך שהיא לוקחת דגימות רבות מדי ובהפקה חוזרת רבה מדי.

קרן גלאון-לחנו: יצחק לוי:

קרן גלאון-לחנו: בקרת האיכות, כפי שמצאנו אותה, זוהי בקרה של אחוז אחד כל שנה – שזה אחוז עולה- זה מכלל הדגימות שבמאגר.

קרן גלאון-לחנו: היו"ר מנחם בן ששון:

קרן גלאון-לחנו: עולה בשבע שנים הראשונות.

קרן גלאון-לחנו: לכן הגבלנו את עצמנו לאחוז אחד.

קרן גלאון-לחנו: אולי הוועדה תחשוב שיש צורך ביותר מאחוז אחד.

קרן גלאון-לחנו: היו"ר מנחם בן ששון:

נצ"מ פנחס ברגמן: הרעיון היה שהשימוש בדגימות עצמן יהיה מינימלי ככל שניתן.

נצ"מ פנחס ברגמן: למעשה, כל הנושא של ההסדר לגבי הדגימות צריך להיבחן חמש שנים אחרי התקנות האלה, ולכן נקודת המוצא היא שעושים מה שפחות עם הדגימות.

נצ"מ פנחס ברגמן: נסים זאב:

נצ"מ פנחס ברגמן: היו"ר מנחם בן ששון:

תנ"צ אלעזר צדוק: מצד שני, אפשר לומר גם שהנושא של בקרת האיכות משרת את טובת העניין, מאחר שאנחנו אמורים לבדוק את עצמנו כל יום, ויותר מאשר פעם אחת ביום – רצוי הרבה פעמים ביום – שהתהליך הוא תהליך נכון, שלא מקבלים תוצאות שבסופו של דבר יתבררו כשגויות.

תנ"צ אלעזר צדוק: הדרך היחידה לעשות את זה היא לקבוע איזשהו סף של בקרת איכות.

תנ"צ אלעזר צדוק: היו"ר מנחם בן ששון:

תנ"צ אלעזר צדוק: אפרת רוזן:

תנ"צ אלעזר צדוק: (א) תקנה 3(ד) ו- (ז)(1), (2) ו- (4) ותקנה 8(א)(1) יחולו, בשינויים המחויבים,

תנ"צ אלעזר צדוק: או במרכז הלאומי לרפואה משפטית, שאינן חלק ממאגר ה-DNA, אם

תנ"צ אלעזר צדוק: תקנות אלה לא יחולו על אמצעי זיהוי ונתוני זיהוי המצויים בתיק

תנ"צ אלעזר צדוק: תחילה ותוקף

תנ"צ אלעזר צדוק: (ב) תוקף תקנה 16 עד יום י"א בתשרי התשע"א (19 בספטמבר 2010).

גיל שפירא: שאלה לגבי סעיף 17(ב).

גיל שפירא: האם המשמעות של תקנה 17(ב) היא שכאשר אותה דגימה מוחזקת או מצויה פיסית בתיק החקירה המשטרתי, אזי לא חלים עליה כל הסייגים והכללים שקבעו התקנות הללו?

קרן גלאון-לחנו: התשובה היא כן, והבסיס לכך הוא בחוק.

קרן גלאון-לחנו: סעיף 14(ב) בחוק קובע שמירת דינים – הוא קובע שאין באמור לפגוע בכל דבר שקשור לחומר חקירה.

קרן גלאון-לחנו: חששנו שהסעיף הזה יישמט מעיני רבים, והכנסנו אותו גם לתקנות, למנוע כל ספק.

גיל שפירא: זאת אומרת, שדי בכך שהמשטרה תחזיק את הדגימה הספציפית בתוך התיק ולא במאגר שבמז"פ או בכל מקום אחר, כדי שלא יקוימו לגביו כל הליכי בקרת איכות, השמירה הקפדנית.

אלינוער מזוז: לא כל דגימה היא ראיה בתיק.

אלינוער מזוז: יש דגימות שמתחילות בכך שהן ראיה, הן יכולות גם להיכנס למאגר, אבל יש דגימות שאנחנו יכולים לקחת על-פי פרק ג' – לצורך המאגר, גם אם זה לא ראיה בתיק, במובן שזה לא ראיה שמוכיחה או לא מוכיחה.

אלינוער מזוז: מה שהוא ראיה בתיק – נוהגים בו כמו כל ראיה בתיק, כמו שנהגו קודם.

גיל שפירא: מי מחליט איך לעשות את החלוקה הזאת?

גלי בן אור: אני חושבת שצריך לעשות כאן הבחנה.

גלי בן אור: המאגר עצמו כולל, בגדול, דגימות משני סוגים.

גלי בן אור: דגימות שנמצאו בזירת עבירה - שאלה באמת יהיו גם ראיות בסופו של דבר בתיק ויוצגו לבית-משפט; וכן נכללות בו דגימות שנלקחו מעבריינים, חשודים, מורשעים וכדומה, כשכאן המאגר משמש לנו מאגר מידע מודיעיני כדי לאתר ולהצליב בין הדגימות מהזירות לבין הדגימות של האנשים.

גלי בן אור: הדגימות האלה הן לא ראיות, הן נמצאות במאגר, זה מאגר מידע מודיעיני.

גלי בן אור: מה שרצינו להבהיר הוא כך.

גלי בן אור: כל ההוראות שקבענו כאן וכל ההגנות מכל הכיוונים, נעשו בעיקר משום שאנחנו מדברים במאגר מידע ממוחשב – כשיש ריכוז גדול מאוד של המון נתונים – והיה חשש; כיוון שזה במחשב, לכאורה עלולים לעשות בכך שימוש לרעה- זה היה הפחד, זה היה החשש - או להעביר במרוכז לגורמים חיצוניים מחוץ למשטרה.

גלי בן אור: היו"ר מנחם בן ששון:

גלי בן אור: בכוונה אומר המחוקק את הדברים בצורה ברורה.

גלי בן אור: האמת היא שבשביל מה הייתם צריכים לחזור על כך כאן?

גלי בן אור: למען הסר כל ספק.

קרן גלאון-לחנו: בדיוק.

קרן גלאון-לחנו: היו"ר מנחם בן ששון:

גיל שפירא: אני סבור שיש לנו מחלוקת, אם כך, מה זו ראיה.

גיל שפירא: אני חושב שלא ייתכן מצב שבו נלקחה דגימה מאדם, הדגימה הזאת שימשה בסיס להשוואה או לאיזושהי בדיקה אחרת שבוצעה.

יצחק לוי: אולי היא לא שימשה.

גיל שפירא: לא ייתכן מצב שדגימה כזאת שנלקחה ואחרי כן בוצעו בה פעולות שקובעות את מידת התאמתה או אי-התאמתה לראיות אחרות – לא ייתכן שראיה כזאת לא תהיה ראיה, משמע לא תובא לבחינתו של בית-משפט מבחינת כל כללי המהימנות.

גיל שפירא: יצחק לוי:

גיל שפירא: החוק מאפשר מאגר שאין לו שום קשר לעבירה.

גיל שפירא: לכן, צריך להבחין בין הדברים.

גיל שפירא: אפרת רוזן:

גיל שפירא: יצחק לוי:

גיל שפירא: היו"ר מנחם בן ששון:

גיל שפירא: רבותי חברי הכנסת, אני מבקש מכם לאשר את התקנות.

גיל שפירא: אפרת רוזן:

גיל שפירא: היו"ר מנחם בן ששון:

גיל שפירא: ה צ ב ע ה

גיל שפירא: נגד – אין

גיל שפירא: הבקשה לאישור תקנות סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי)

מנחם בן-ששון: פה אחד, התקנות מאושרות.

מנחם בן-ששון: האם צריך לאשר את הטפסים?

מנחם בן-ששון: אפרת רוזן:

מנחם בן-ששון: היו"ר מנחם בן ששון:

מנחם בן-ששון: רבותי, אנחנו יודעים שזאת עבודה מאומצת.

מנחם בן-ששון: הרשינו לעצמנו – משום שאני יודע שחלק מן המשא-ומתן היה משא-ומתן קפדני, דוגמת זה שעורך-דין שפירא הצליח לנגוס בשוליו.

מנחם בן-ששון: תודה רבה, הישיבה נעולה.