ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 84, 2006-10-25 09:00

משה כחלון: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

משה כחלון: הצעת חוק דומה הוגשה בכנסת הקודמת על-ידי חברת הכנסת נוקד וחבר הכנסת לשעבר שאול יהלום.

משה כחלון: בכנסת הקודמת היא עברה קריאה טרומית וגם קריאה ראשונה, אבל תקנון הכנסת לא מאפשר רציפות, כי המציע, שאול יהלום, חבר לא מכהן כחבר כנסת, חברת הכנסת נוקד זכתה לקידום – סגנית שר בכנסת הקודמת, ולכן שמה נמחק מהמציעים, ולכן כל התהליך צריך לחזור מחדש, כלומר התהליך הוא פרוצדורלי בלבד.

משה כחלון: כעת אנו דנים בהצעה אחרי שעברה בקריאה טרומית בכנסת הזאת, בכנסת ה-17, אנו מכינים אותה לקריאה ראשונה.

משה כחלון: למעשה, הצעת החוק נועדה להסדיר את סוגיית המבצעים.

משה כחלון: הכוונה היא בעיקר למבצעים שמסתיימים ללא הודעה מוקדמת או נמשכים ללא הודעה מוקדמת, ואז לא פעם הצרכן צריך לספוג התייקרויות שאינו מודע להן או לשלם מחיר שפתאום מפתיע אותו, כי כשהוא עשה את העסקה, הסכום היה X, ואחרי כמה חודשים הסכום X פלוס משהו.

משה כחלון: החוק נועד להסדיר את ההתנהלות הזאת.

משה כחלון: הצעת החוק הזאת גם מחייבת לשלוח חשבוניות לצרכן עבור כל תשלום.

משה כחלון: חברת הכנסת נוקד, בבקשה.

אורית נוקד: הצעת החוק שהגשתי נותנת מענה לבעיה שמציקה היום להרבה אזרחים במדינת ישראל.

אורית נוקד: כולנו מכירים את הדרך שבה אנו מתקשרים עם חברות התקשורת, בעיקר עם חברות הטלוויזיה בכבלים, חברות הסלולר.

אורית נוקד: מחתימים אותנו על חוזה מפתה לתקופה קצובה, כאשר הפרה של החוזה כרוכה בתשלומים ניכרים, אך עם תום החוזה החברות לא נוהגות ליידע אותנו על כך שתקופת ההתקשרות הסתיימה ועל כך שבחלק מהמקרים התעריפים עלו, והן ממשיכות את ההתקשרות במחירים גבוהים בהרבה.

אורית נוקד: רבים מאתנו שלא עוקבים אחרי החוזים נופלים בפח, אחרת היו יכולים להפסיק את ההתקשרות ולהתקשר עם חברה אחרת, שתספק להם אותו שירות במחיר נמוך הרבה יותר.

אורית נוקד: הצעת החוק שהגשתי נותנת מענה, היא בעיקר רוצה לתת שקיפות וידע לצרכנים, וזאת חשיבותה.

אורית נוקד: הצרכנים, כאשר יקבלו את המידע, יוכלו לקבל החלטות שתהיינה נכונות להם.

אורית נוקד: אני רוצה לומר מספר סעיפים שנמצאים בהצעת החוק; ראשית, לא תתאפשר העלאת מחירים בלי שהצרכן יעודכן וייתן את הסכמתו להמשך ההתקשרות.

אורית נוקד: החברות יחויבו להודיע מבעוד מועד על תום החוזה.

אורית נוקד: החברות יחויבו לשלוח חשבוניות בדואר באופן שוטף, ולא להסתפק בהצגה דרך הטלוויזיה או האינטרנט.

אורית נוקד: במקרה של עסקה בתשלומים, החברה תחויב לעדכן באופן שוטף את הלקוח פעם בחצי שנה על התשלומים ששולמו ועל התשלומים שנותרו.

אורית נוקד: כפי שציין יושב-ראש הוועדה, הצעת החוק הזאת הוגשה על-ידי בכנסת הקודמת ועברה קריאה ראשונה.

אורית נוקד: אני פונה, מאחר שמדובר בעניין פרוצדורלי, שהוועדה תאשר את הנוסח שמונח בפניכם לקראת קריאה ראשונה למליאה, ואחר-כך נעבוד כהכנה לקריאה שנייה ושלישית על מספר תיקונים שיכול ויעלו כאן בדיונים.

אורית נוקד: אני חייבת לציין – וכאן אולי גם לברך – את שר התקשורת.

אורית נוקד: השבוע שמעתי וראיתי שהוא אימץ חלק מאוד מרכזי מהצעת החוק לגבי חברות התקשורת, שבו הוא החליט שחברות התקשורת יצטרכו להודיע לצרכנים בכל מקרה על תום תקופת ההתקשרות.

אורית נוקד: אני חושבת שזה לא מספיק, אבל אפשר רק לברך שבעצם גם העיקרון שמופיע בהצעת החוק מקובל גם עליו.

יורם מוקדי: לפני חצי שנה המועצה לשידורי כבלים ולווין חייבה את חברת הוט וחברת יס להודיע על סיום מבצע.

יורם מוקדי: בחצי השנה האחרונה כל לקוחות יס והוט מקבלים הודעה על סיום המבצע.

יורם מוקדי: חברת הוט כיום מודיעה בדואר על סיום מבצע לכל לקוח, היא מודיעה מהו המחיר החדש, ואותו לקוח יכול לבקש מסלול אחר או ליהנות מהנקודה שבה מודיעים שהוא סיים, וכך גם חברת יס, שמודיעה על המסך במשך שלושה ימים שהמבצע הסתיים, ונא לפנות למוקד השירות למסלול חדש.

יורם מוקדי: אני משתף את חברי הוועדה גם בניסיוננו בחצי השנה האחרונה, דנו בזה הרבה זמן- -

לאה ורון: מתי התקבלה ההחלטה?

יורם מוקדי: במאי השנה, והיא עובדת.

יורם מוקדי: מבחינת האיזון שרצינו לעשות – זה היה בתקופה שגורל הצעת החוק לא היה ברור, זה היה סמוך לבחירות האחרונות.

יורם מוקדי: לא רצינו להיות במצב שבו הלקוחות לא יודעים על סיום מבצע, חשבנו שלקוח צריך לדעת איפה הוא נמצא, למרות שבתעשיית הכבלים ויס יחסית ערפול המחירים לא קיים.

יורם מוקדי: לקוח יודע איפה הוא נמצא, המבצעים לא מסובכים, ויחד עם זאת, סברנו שצריך להודיע על סיום המבצע, אבל לא רצינו שהלקוח ינותק בסיום המבצע ושיהיה מצב שבו המסך מוחשך ואז הלקוח צריך להתקשר, אלא שיקבל הודעה, והוא יחליט, אם הוא רוצה להישאר במסלול הזה או לעבור חברה.

יורם מוקדי: צריך לקחת בחשש כבד את העובדה שלקוחות ינותקו לגמרי, והאם לא די בהישג הזה, שמודיעים ללקוח על סיום מבצע.

יורם מוקדי: יש לברך על הצעת החוק, שלקוח יודע איפה נמצא.

יורם מוקדי: עם המידע המלא והודעת הניתוק, אנו יכולים להמשיך לעודד את מה שאנחנו כמועצה - -

משה כחלון: הנחית את הכבלים והלווין לשלוח הודעה ללקוח: המבצע מסתיים.

משה כחלון: מה התהליך הבא - הוא מגיב, משיב, או ששולחים לו וממשיכים הלאה?

יורם מוקדי: הם יכולים לעשות שניים; אחת, ללקוחות יס ממש אומרים לאן להתקשר- -

משה כחלון: אדם לא יודע קרוא וכתוב, מה קורה הלאה?

יורם מוקדי: אני מבין שגם לפי הצעת החוק, אם הוא לא יודע קרוא וכתוב, שימשיך ליהנות מהטלוויזיה במחיר מלא.

אורית נוקד: אז מה הבעיה להתקשר?

אורית נוקד: לא ביקשתי ממך לעשות מעשה, רק ממנו.

משה כחלון: צריכה להיות פעולה פוזיטיבית של הצרכן אחרי שקיבל את הפנייה?

יורם מוקדי: אותו צרכן קיבל סוכרייה.

יורם מוקדי: אגב, הוא מקבל אותה לאורך שנות התקשרותו עם החברה.

יורם מוקדי: לכאורה הוא היה צריך לדעת שמסתיים המבצע, והוא יודע שבתום המבצע הוא חוזר למסלול הרגיל.

לאה ורון: אבל שמענו שהוא לא יודע.

אתי בנדלר: צרכן ממוצע עושה מעקב , מתי מסתיימים 36 חודשים...

יורם מוקדי: אני לא מכיר רגולטור אחר בעולם שעשה צעד פוזיטיבי וחייב.

יורם מוקדי: אנו רוצים לעודד מבצעים, רוצים כמה שיותר מבצעים, זה התחרות.

יורם מוקדי: התחרות בטלוויזיה רב ערוצית היא במלוא עוזה.

יורם מוקדי: אני לא רוצה לגרום להם לחשוב פעמיים על כל מבצע, כדי שלא יצטרכו לנתק את הצרכן בתום המבצע.

יורם מוקדי: המבצעים הם נקודתיים, זה יכול להיות חבילה זו או אחרת.

לאה ורון: כלומר לשאלת היושב-ראש, די אם החברה יידעה את הצרכן, שהמבצע עומד להסתיים או הסתיים?

יורם מוקדי: כך סברנו בחודש מאי.

יורם מוקדי: אני מפחד שבמקום לעודד את המבצעים, נגרום להם לתת מבצעים קצרי מועד, או הם יחשבו פעמיים על כל מבצע, כי יגידו: אני צריך לנתק את אותו לקוח?

יורם מוקדי: ללקוחות אנלוגיים צריך לבוא לביתם ולנתק אותם.

יורם מוקדי: אנו נותנים נטל, שלא בטוח שרוצים.

יורם מוקדי: הצרכן מקבל מידע – נגמר מבצע, חזרת למסלול אחת, שתיים, שלוש.

חנה טירי: גם אנו מברכים על הצעת החוק.

חנה טירי: שתי ההוראות המרכזיות, גם ההוראה שצריך להודיע 30 ימים לפני מועד סיום העסקה, וגם העובדה שתנאי בחוזה שקובע שיש הארכה אוטומטית, אין לו תוקף, ויש צורך בהסכמה פוזיטיבית של הצרכן – אנו חושבים שזאת הוראה מאוד מרכזית, ההצעה לא צריכה לוותר על ההוראה הזאת.

חנה טירי: בהגדרה של עסקה לתקופה קצובה, שקובעת שזה עסקה העולה על 6 חודשים, אנו חושבים שיש עם זה בעיה.

חנה טירי: אנו לא חושבים שצריך לנקוב זמן.

חנה טירי: אם אנו משאירים את ההגדרה כפי שהיא, עולה מכך שכל עסקה לתקופה קצובה שהיא מתחת לששה חודשים, אנו מכשירים פה הארכות אוטומטיות.

חנה טירי: יתחילו לעשות מבצעים של 3 או 4 חודשים, וההצעה הזאת מכשירה הארכה אוטומטית אחרי תום התקופה.

חנה טירי: מבחינת ההגדרות של עסקה לתקופה קצובה, צריך לבטל את ההגדרה של 6 חודשים.

חנה טירי: גם אם ששת החודשים יבוטלו, ההצעה מאוד מאוזנת, מכיוון שנקבע חריג בהצעה שאומר שאם העוסק מציע תקופה מוזלת, אבל מודיע לצרכן מראש על תנאי העסקה, למשל אומר שבמהלך 4 חודשים יהיה מחיר X, ובמהלך תקופה בלתי-מוגבלת יהיה מחיר גבוה, והצרכן יודע את זה מראש, זה ניתן לו בכתב, במקרה כזה החריג בהצעה אומר שלא צריך הסכמה פוזיטיבית.

חנה טירי: במקרה כזה אפשר לומר: אם הכל ידוע מראש לצרכן, אפשר לומר שלא נדרוש הסכמה פוזיטיבית אחרי מועד סיום העסקה.

חנה טירי: כמובן, ההצעה קובעת חריג נוסף, אבל לא אכנס לזה בשלב זה, זה כתגובה לדברים שנאמרו עד כה.

חנה טירי: אנו חושבים שנושא ההארכות האוטומטיות צריך להיות סעיף מרכזי בהצעת החוק, של איסור הארכות אוטומטיות, בלי הסכמה פוזיטיבית של הצרכן.

רוני נויבאור: התפיסה שזה שהוא לתקופה מסוימת, ואחרי זה הוא מוארך אוטומטית היא תפיסה שלא כל-כך מקובלת גם בעמדות שהגשנו בתובענות ייצוגיות של היועץ המשפטי לממשלה שנגעו לשינוי של תנאים.

רוני נויבאור: אנחנו חושבים שעל הפן האינפורמטיבי בזמן ההתקשרות, כשהעוסק יודע בעוד מועד שהוא הולך להרע את התנאים הוא צריך להודיע מלכתחילה.

רוני נויבאור: תקופה של 6 חודשים מאפשרת – כמו שחנה אמרה, היא מכשירה כל תקופה קצרה, ואם עוסק הציע עסקה ל-4 חודשים, ובעינינו לא לגיטימי גם 4 חודשים, ודבר שני, היא מאפשרת שימוש לרעה בהצעת החוק, שעוסקים יתחילו לשחק בדיוק על הגבולות שהצעת החוק מגדירה.

אורית נוקד: החשיבות היא שלא תהיה הארכה אוטומטית של תקופת ההתקשרות.

משה כחלון: משרד התמ"ת תומך בחוק עם התיקון של ה-6 חודשים, להוריד ה-6 חודשים – לא לקצוב.

אורית נוקד: אני אסכים לשינוי.

משה כחלון: עמדת משרד המשפטים, הממשלה, זהה.

יצחק קמחי: חברת הכנסת נוקד אמרה דבר חשוב בהקדמה, אולי נשמטו מההצעה, נושא העלאת המחירים ללא הסכמת הצרכן, זה לא בא לידי ביטוי בהצעת החוק.

יצחק קמחי: או זה הושמט או זה לא קיים.

אתי בנדלר: מה שקורה היום, הצעת החוק באה למנוע מצב שהצרכן מתקשר בעסקה לתקופה קצובה, מוגבלת, נניח 10, 12 חודשים או יותר, בתום אותה תקופה, בלי שהצרכן מודע לכך, החוזה מוארך, ההתקשרות מוארכת מאליה, והמחירים עולים, והוא לא יודע על כך.

אתי בנדלר: הוא לא עוקב אחרי החיובים, כי כל הרעיון הוא שהחיוב בתשלומים עבור אותה עסקה נעשה בדרך של חיוב בהוראת קבע, הן בבנק או בכרטיס אשראי.

אתי בנדלר: את זה ההצעה הזאת תמנע.

יצחק קמחי: אני רוצה להדגיש את מה שחנה אמרה.

יצחק קמחי: הנושא המרכזי בחוק, ותבוא הברכה על חברת הכנסת נוקד, קביעת הכלל שלא ניתן להאריך חוזה באופן אוטומטי.

יצחק קמחי: זה המסר הכי גדול שהכנסת יכולה לתת לציבור.

יצחק זיו: מה פרק הזמן שחייבים לשלוח את ההודעה על הפסקת העסקה?

אתי בנדלר: בין 60 ל-30 ימים לפני מועד סיום העסקה.

יצחק זיו: האם מדובר על כל החברות הסלולריות?

אורית נוקד: מכאן זה התחיל.

אורית נוקד: אקרא לכם את אחת הסיבות שהניעו אותי; לפני כ-3 חודשים חתם נ' חוזה עם חברה לטלפונים ניידים, תנאי החברה היו מקובלים עליו, ולכן חתם על הטופס.

אורית נוקד: לטענתו, בתום תקופת ההתקשרות שמרה החברה לעצמה את הזכות לחדש את החוזה באופן טבעי ולא שאלה אותי לגבי עמדתי, מה עוד שהתנאים היו הרבה פחות טובים מבעבר.

אורית נוקד: זה מה שקורה לכל אחד מהאזרחים.

אורית נוקד: אנחנו כמחוקקים צריכים להגן עליהם.

רונן ריינגולד: משרד התקשורת תומך בהצעת החוק, חלק ממנה מאומץ כבר היום, אך יש שתי הערות; האישור בכפוף לכך שבסייג לניתוק ההתקשרות יבואו מספר שירותי טלפוניה, שהם בבחינת שירותים בסיסיים.

רונן ריינגולד: השירותים שהוסכמו עליהם בהסכמה בין-משרדית הם שירות בסיסי נייד ונייח.

רונן ריינגולד: מדובר על שירותי דיבור נטו, לא על שירותים כמו SMS או צילום או כל דבר אחר של השירותים הסלולריים הרט"ניים, אלא רק שירותי דיבור.

רונן ריינגולד: הכוונה היא שלא יהיה מצב שתנותק אפשרות לקיים שיחת טלפון.

דוד טל: מתי השימוע אמור להסתיים?

דוד טל: אני כל פעם שומע במשרד התקשורת שימועים, ואחרי השימועים אני לא שומע כלום.

רונן ריינגולד: ב-16 בנובמבר השימוע אמור להסתיים.

קריאה: לא השימוע, זכות התגובה.

רונן ריינגולד: מתי תתקבל החלטה בעניין?

רונן ריינגולד: הדבר נתון לשיקול דעת השר.

דוד טל: ההחלטה תתקבל שנה-שנתיים אחרי השימוע.

רונן ריינגולד: הכוונה היא לזרז את הטיפול ככל שניתן.

אתי בנדלר: הצעת החוק קובעת מספר עקרונות.

אתי בנדלר: עו"ד איינהורן מתייחס לאחד מהם.

אתי בנדלר: במה עסקינן; קודם כל, שיש עסקה לתקופה קצובה, ויש מספר סוגים של עסקאות לתקופה קצובה שנעמוד עליהם בהמשך.

אתי בנדלר: נאמר שלקראת סיום אותה תקופה צריכים לתת על כך הודעה לצרכן, זה העיקרון הראשון, בין 30 ל-60 ימים, מוצע כאן 30 ימים, אך נציע תיקון – צריך למסור הודעה לצרכן, והצרכן צריך תמיד לקבל גם הודעה, כמה תשלומים נשארו לו, כדי שהוא יוכל לעקוב אחרי הדברים.

אתי בנדלר: עיקרון נוסף בהצעת החוק הוא שאין הארכה אוטומטית של תקופת ההתקשרות אלא אם הצרכן נותן הסכמה פוזיטיבית להמשך ההתקשרות.

אתי בנדלר: לעיקרון הזה יש סייגים בהצעת החוק.

אתי בנדלר: אומרים שלא תהיה הארכה אוטומטית אלא אם ניתנה הסכמה פוזיטיבית, לא צריכים לתת הסכמה פוזיטיבית, אלא רק ליידע את הצרכן לגבי מספר סוגים של עסקאות, שייקבעו בתוספת.

אתי בנדלר: אחד הסוגים שהם מציעים להחיל את הסייג הזה הוא שירותי טלפונים בסיסיים, דהיינו שגם אם הצרכן לא אמר:

אתי בנדלר: אני מוכן להמשיך להתקשר אתכם, לא תבוטל העסקה, בתנאי שניתנה לו הודעה על כך שהעסקה מסתיימת, וככל שמדובר בשירותי טלפונים בסיסיים, כי לדעת משרד התקשורת, כשמדובר בשירותי טלפונים בסיסיים, לא רוצים שהצרכן ינותק.

ירון לוינסון: אם היתה לו חבילת זהב, למשל, והוא שילם עליה 300 ש"ח והחבילה נגמרת, הוא יכול בתום התקופה הזאת לחזור לחבילת הבסיס.

ירון לוינסון: זה לא אומר ניתוק.

ירון לוינסון: השאלה, שלא ייכנסו כאן לפרצה שאת נותנת כאן, שישאירו אותו בחבילת הזהב, להראות שהוא לא התייחס למכתב, אלא צריך להחזיר אותו לנקודת הבסיס, ואם הוא רוצה לחזור לחבילת הזהב, הוא יתקשר.

ירון לוינסון: זה לא ניתוק.

אתי בנדלר: אתם תצטרכו בכלל לקבל החלטה לגבי עצם העיקרון, האם ראוי בכלל להשאירו מחובר או בכל זאת לגרום לחברת הטלפוניה לרוץ אחריו, ואם כן, באילו תנאים.

קריאה: יש שלב באמצע לפני הניתוק?

אתי בנדלר: השלב הוא שאתה יודע שהעסקה שלך עומדת להסתיים בעוד 60 ימים, ואם לא תענה, יתקשרו אליך שוב, וכשמחזרים אחריך, באופן טבעי גם מציעים לך תנאים משופרים.

אתי בנדלר: ההצעה מאפשרת לקבוע בתוספת לחוק את השירותים.

אתי בנדלר: עדיין לא קראנו לגבי על אילו שירותים לא תחול ההוראה שמדברת על הפסקת ההתקשרות.

דוד טל: האם נכון יהיה שהחברה תנתק את הטלפון בשלב הזה, שאם הצרכן לא זכר להודיע על הארכה או על סיום, עכשיו הוא יזכור – הוא יראה שאין לו קו, והוא יודע שהוא צריך להחליט איך לנהוג, למה להתחבר.

אתי בנדלר: חברות הטלפוניה יצביעו על כך שהצרכן יסבול כתוצאה מזה, כי לא יישאר לו מספר הטלפון ועוד דברים, אתם תשמעו את כל העמדות, לכאן ולכאן.

אתי בנדלר: אני מניחה שהמגנים על הצרכנים יגידו שברגע שיש תחרות בשוק הטלפוניה, גם בבסיסיים, זה יגרום לכך שהחברה תרצה להשאיר אותו, ולכן היא תבוא אליו ותדאג לקבל את הסכמתו הפוזיטיבית.

אתי בנדלר: אתם תצטרכו להכריע, מה ראוי במקרה הזה.

משה כחלון: נציגי הסלולר, אני רואה שכולכם בעד – אתם, העיתונים, האינטרנט.

יוליה מרוז: העברנו את העמדה שלנו לגבי הצעת החוק גם בכתובים.

יוליה מרוז: ברצוני לחדד עניין הניתוק במיוחד.

יוליה מרוז: אני מנהלת אגף רגולציה בפלאפון תקשורת.

דוד טל: היא מילאה תפקידה בנאמנות באוצר.

יוליה מרוז: לגבי ענף הסלולר, החידוד שצריך להשמיע הוא שמה שמאפיין הענף, אפילו אם משווים אותו לטלפוניה נייחת, יש קושי רב באיתור המנוי, כי בעצם האלמנט- -

יואל חסון: הוא לא זמין?

יוליה מרוז: לפעמים הוא לא זמין.

יוליה מרוז: מה שמאפיין את המנוי, שלהבדיל מתחומים אחרים, כמו שידורי לווין או טלפוניה נייחת, שיש חיבור לתשתית קבוע שבו המנוי נמצא, לא בהכרח קיים האלמנט הקבוע הזה בהתקשרות שלנו עם המנוי בסלולר.

יוליה מרוז: האלמנט הקבוע היחיד זה אמצעי התשלום מדי חודש, והכתובת וההימצאות שלו הוא יכול לשנות, ומכאן הקושי באיתורו.

יוליה מרוז: בהחלט מה שיכולה ההצעה הזאת לגרום, הוא שבניסיון שלנו לאתר המנוי לא נצליח להודיע לו כדי לקבל אותו אישור פוזיטיבי.

דוד טל: כמה אחוז מהצרכנים כאלה?

יוליה מרוז: מה שנהוג, וזה ברוח התיקון שמציע משרד התקשורת בכל הקשור ליידוע לעסקה קצובה, הנוהג הקיים היום, בכל הודעה ללקוח אנו מודיעים לו על מועד תום העסקה והתנאים.

אורית נוקד: זה נולד בעקבות הצעת החוק, ואני מברכת על כך.

יוליה מרוז: אנו מברכים על הצעת החוק, קיבלנו ועושים את זה.

יוליה מרוז: הבעיה שלנו היא 30 יום לפני תום העסקה להשיג את כלל המינויים כדי לסכם אתם.

אורית נוקד: אם חייב לא משלם, איך מאתרים אותו?

אורית נוקד: מה עושים?

אורית נוקד: אז מנתקים?

יוליה מרוז: הרשיון מאפשר, במקרי גבייה חמורים, לנתק.

יורם מרציאנו: כשאדם חייב לך כסף, את מוצאת אותו?

יורם מרציאנו: שאלת תם.

יוליה מרוז: אני עדיין חושבת שיש הבדל.

יוליה מרוז: כשאתה לא משיג את הלקוח או הוא לא חוזר אליך בתום לב, או לא הצלחת ליידע באופן ברור לגבי תום העסקה ואז אתה מנתק אותו משירות כה חיוני בלי שהוא התכוון לכך, אתה יכול לגרום לו נזק.

יואל חסון: על איזה אחוז את מדברת?

יוליה מרוז: של ניתוקים צפויים?

אורית נוקד: לא מכירים שליחת הודעות SMS?

אורית נוקד: יכולים להודיע לו כך שעומדים לנתק.

יוליה מרוז: יש לענף הסלולר אוכלוסייה של מנויי pre-pay, לא מזוהים.

משה כחלון: אנחנו הבנו כעת שהבעיה שאתם יכולים להיתקל בה זה איתור הלקוח.

משה כחלון: יכולים להתקשר להודיע לו, יום אחד הוא מתעורר בבוקר ואין לו קו שלא באשמתו, שירות חיוני.

יורם מרציאנו: אנו צריכים לתמוך בזה כולנו, לדעתי.

יואל חסון: אני רוצה להבין.

יואל חסון: אורית, הצעת החוק הזאת לא נוגעת רק לסלולר אלא לדברים אחרים – טלוויזיה, כבלים וכו'.

יואל חסון: רוב ההתחייבויות שמתחייבים לסלולר, אדם חתם עם חברה סלולרית וקיבל חבילה ייחודית שהסכים לה עם התחייבות וכו', כשנגמרת ההתחייבות אחרי 3 שנים בדרך-כלל קורה לפעמים שהם אוטומטית מאריכים את ההתחייבות.

יואל חסון: השאלה, ברגע שהיא לא איתרה אותו, על-פי החוק, נגיד שלא איתרה, עברו 30 יום, מה קורה בתחום הסלולרי אם לא איתרה אותו, לשיטת החוק שלך?

משה כחלון: מנתקים לו.

יואל חסון: אז יש בעיה.

משה כחלון: יותר מזה.

משה כחלון: אם חולה לב מחובר ללחצן מצוקה ולא איתרו אותו, הוא לוחץ ולא קורה שום דבר - צריך לחשוב גם על זה.

יואל חסון: לדעתי, כמו שנתנו דוגמא את חברות הכבלים או הלוויין - עשינו חבילת זהב, נגמרה תקופה, הם אמורים להחזיר לנקודת הבסיס, ואם אתה רואה שנעלמו לך ערוצים, אז תשים לב ותתקשר, למרות שלא התייחסת לכל ההתראות – לכן שם זה יכול להיות קל יותר, כי שם לא ינתקו מייד, יכולים להעביר לחבילת בסיס.

יואל חסון: לגבי הסלולר, העניין הוא שלפעמים אדם במבצע יכול לקבל תנאים יותר טובים באותה התחייבות מאשר אם יחזירו אותו לנקודת הבסיס בלי מבצע.

יואל חסון: לכן צריך לראות איך אנחנו עושים מצב שבסלולר, אם הוא לא התייחס או לא מצאו אותו, הוא לא מתנתק מיד.

יואל חסון: בחברות הכבלים אפשר להחזיר לבסיס.

זאב ש. פרידמן: זה בדיוק החריג שעליו מדברים.

זאב ש. פרידמן: למשל, תקשורת, שירות בסיסי – לא ינתקו בן אדם.

זאב ש. פרידמן: השר יוסיף בתוספת, זו הכוונה, ולכך בדיוק נועד הסעיף.

זאב ש. פרידמן: יאתרו את השירותים הבעייתיים מצילי החיים – אלה לא ינותקו.

יואל חסון: השאלה היא מה הוא ישלם.

יואל חסון: יכול להיות שחברת הסלולר תחזיר אותו בלי מבצע, ואז פתאום הוא משלם יותר.

זאב ש. פרידמן: אז חייב לתת את השירות באתו מחיר של אותו שירות בודד, רק ללא התחייבות.

זאב ש. פרידמן: זה מה שצריך להיות, כמו שהצעת קודם.

יואל חסון: אז החברות יסכימו שיישאר במבצע אבל לא בהתחייבות?

זאב ש. פרידמן: לא חייבים לתת לו מבצע.

זאב ש. פרידמן: מה שחייבים לתת לו הוא האפשרות להתקשר ולקבל שיחות - הרכיב הבסיסי ביותר.

זאב ש. פרידמן: במקרה כזה, אם הרגיש שחסר לו המבצע, אז כמובן, יתקשר לחברה, לא תהיה בעיה לאתר, אבל לא פגענו לו באיכות החיים.

איתמר ברטוב: אני רוצה לומר שאנחנו מברכים על ההצעה הזאת, כי היא מתיישבת עם הפרקטיקה שאנו נוהגים בה כבר מספר חודשים.

איתמר ברטוב: אנו לא מודיעים רק 30 יום אלא 60 יום, גם בכתב וגם ב-SMS, אנו סבורים שזאת ראייה צרכנית שקופה ונכונה.

איתמר ברטוב: אולי יש פה פרטים שבניסוח הסופי נציע הצעה שרואה את טובת הצרכן, ואולי יש תבחינים שנכון לשים.

איתמר ברטוב: ההקדמה שמכניסה בצורה כל כך גורפת וברורה את חברות התקשורת בכלל וסלקום בפרט על המוקד גם לא ראויה, וכאן ניסינו לפנות כדי שלא זה יהיה מצב הדברים, כדי שהאמירה הגורפת הזאת לא תיאמר.

איתמר ברטוב: אנו סבורים שההצעה נכונה, אנו נוהגים כך בלאו הכי, גם התיקון ברשיון וגם הצעת החוק רק מעגנים את מה שאנחנו עושים גם בכתב וגם בחוק.

איתמר ברטוב: ראוי שהדברים ייאמרו.

איתמר ברטוב: אפשר רגע לבחון אתנו לפני שמעלים אותנו על המוקד לחינם.

דוד טל: היות ואתם עושים את זה קודם, כבר התחלתם לעשות את זה, אתה יכול לומר כמה אנשים אתם לא מצליחים לאתר כשמסתיים פרק הזמן?

איתמר ברטוב: הנושא של לאתר או לא לאתר נוגע בעיקר לאנשים בעלי טלפונים שקונים כרטיס חיוג, שאתה לא יודע- -

דוד טל: תניח לזה.

איתמר ברטוב: הדברים האלה לא רלוונטיים לגביהם.

יורם מרציאנו: מי שקונה כרטיסים, הוא לא במבצעים האלה.

איתמר ברטוב: אתם אומרים מה שאנחנו ממילא עושים, שוב ושוב.

איתמר ברטוב: יש פה אפשרות לשלוח חשבונית, SMS.

איתמר ברטוב: הניתוק הוא לא בגלל השאלה הטכנית, האם יש אפשרות טכנית תיאורטית להגיע אליו, אלא בגלל שבאורח חייהם של הרבה אנשים, וגם יש מקרים שבהם אתה מקבל הנחה על שיחה עם אחותך.

איתמר ברטוב: אם בגלל שמפסיקים לך את ההנחה על השיחה עם אחותך ננתק לך את כל קו הטלפון – אבל אני לא רוצה להיכנס לדברים האלה, כי הם ידונו כאשר ידונו בנוסח המקורי של הצעת החוק.

איתמר ברטוב: השקיפות הזאת היא ראויה, אנו נוהגים כך, התחרות היא כזאת שמי שלא ינהג כך, הלקוחות שלו ימצאו את הדרך למקומות אחרים.

איתמר ברטוב: לכן אנו מברכים על כך ופועלים כך.

דוד טל: זאת דוגמא לחברה, אני מניח שעוד כמה חברות ילכו בעקבותיהם, שהפנימה את הדיונים האינטנסיביים של הוועדה הזאת בשנים הקודמות, לדורותיה, שלאט-לאט מבינות החברות, במקרה הזה זה חברות התקשורת, שנכון וראוי להקדים תרופה למכה, לצאת לקראת הצרכן ולא להגיע למצב שח"כים יגישו הצעות חוק ואז בלית ברירה.

דוד טל: אני מברך אתכם שעשיתם, ואשמח שהרבה חברות ילכו בעקבותיכם.

יוליה מרוז: גם אנחנו.

איתמר ברטוב: הראייה הצרכנית הזאת ראויה ונכונה גם ברמה העסקית.

איתמר ברטוב: נכון לקדם את הדברים ולקבל את שיתוף הפעולה, זה לרווחת כולם.

איתמר ברטוב: התחרות היא כזאת שמי שלא יהיה שם, לא יהיה.

איתמר ברטוב: אין פה שום מאבק אתנו.

עינת ברכה: אנחנו מברכים על הצעת החוק- -

יורם מרציאנו: אני מכבד את הציבור במדינת ישראל, ארגון אמון הציבור, מחר יבוא ארגון הציבור - תשמע, זה מאוד תמוה.

יורם מרציאנו: יש הרשות להגנת הצרכן, יש...

משה כחלון: בנושאים צרכניים הוועדה מזמינה ארגוני צרכנים להביע עמדות, וכל מי שיגיע לכאן, אנחנו נברך אותו, ונשמע את כולם.

אתי בנדלר: לא מדובר בארגון צרכנים.

עינת ברכה: זה ארגון למידע צרכני, לא ארגון צרכנים, אך הוא מטפל בכל מיני תלונות בתחום הצרכנות.

משה כחלון: תרגישי נוח.

עינת ברכה: בהצעת החוק יש פוטנציאל למהפכה כלכלית צרכנית גדולה מאוד.

עינת ברכה: לפי דוח הלמ"ס ל-2004, הצריכה של שירותים מתמשכים כמו טלוויזיה, סלולר, אינטרנט היא בהיקף של 14 מיליארד שקל.

עינת ברכה: להערכתנו, אפשר לחסוך מהצעת החוק הזאת מאות-מיליוני שקלים, ב-2006, כנראה, 14 מיליארד שקל זה סכום שכבר גדל.

עינת ברכה: יש לנו כאן דוח של ריכוז תלונות שהצטברו אצלנו, שמראה היקף גדול של תלונות בנושא של עסקאות מתמשכות, כולל בתחום סלולר, לווין אינטרנט ובתחומים אלה.

משה כחלון: יש גם תלונות על תקשורת כתובה?

עינת ברכה: עיקר התלונות הן בתחום הסלולר וטלוויזיה בלווין וכבלים.

עינת ברכה: יש גם בתחום עיתונות כתובה ובריאות.

עינת ברכה: הבעיה המרכזית בהצעת החוק נוגעת לנושא של 6 חודשים.

עינת ברכה: נכון להיום, הצעת החוק לא חלה על ההטבות שניתנות לחודש, שלושה, עד 6 חודשים, שאחריהם הצרכן ממשיך להיות מחויב לעסקה לתקופה לא קצובה בסכומים משמעותיים יותר גבוהים.

עינת ברכה: לפי הבדיקה שלנו, רוב המתנות, המבצעים הם לתקופות קצרות יחסית,3–4 חודשים, כל התחום הזה, שהוא הכי משמעותי ומרכזי, לא נכנס להצעת החוק.

אורית נוקד: כנראה, נתקן את זה.

משה כחלון: דיברו על זה, המציעה הסכימה לתקן.

איילת כהן-מעגן: כנראה שלנגד עינינו עומדות עסקות של 36 חודשים, שהצרכן זכר בהתחלה ואז הוא שוכח.

איילת כהן-מעגן: אנו נסחפים פה לעניין של חודשיים ושלושה חודשים.

איילת כהן-מעגן: יש עוד שירותים שצריך לקחת בחשבון, שההצעה גורפת וחלה עליהם.

איילת כהן-מעגן: צרכן התקשר עם חברה, מקבל שירותי טלפוניה, גישה לאינטרנט, שאגב, הם חיוניים, אנו רואים את זה, כשיש תקלה הכי קטנה המוקדים קורסים מפניות היסטריות של אנשים שלא מוכנים להיות מנותקים מגישה לאינטרנט אפילו לשנייה.

איילת כהן-מעגן: המון בתי אב מחוברים לאינטרנט, והשירות הזה מאוד חיוני להם.

איילת כהן-מעגן: אנו משקיעים המון כספים על-מנת לשמר את היכולת, שיהיו מינימום תקלות והפרעות.

איילת כהן-מעגן: מנוי מתקשר, מנוי מצוי בעסקה עם חברת תקשורת, חברת תקשורת הולכת לקראתו ויוצאת למבצע של חודשיים, חצי שנה, אולי יותר.

איילת כהן-מעגן: מה שדורשים פה זה שבעסקה באיזשהו מבצע של חודשיים יודיעו לו 30 יום מראש שזה עומד להסתיים.

אתי בנדלר: אולי תחתמו על חוזה שתפרטו את התשלומים מעבר לחודשיים, ואז זה לא יחול עליכם.

איילת כהן-מעגן: אבל זה יגרום לחברות לחשוב פעמיים לפני כל מבצע שהמטרה שלהם היא להיטיב עם הצרכן ולא לרמות אותו.

אתי בנדלר: אז למה החברה לא אומרת מראש?

איילת כהן-מעגן: החברה אומרת מראש וידוע מראש כמה ישלמו אחרי חודשיים.

אתי בנדלר: אז זה לא יחול.

איילת כהן-מעגן: בואו נראה את בזק, למשל.

איילת כהן-מעגן: מרבית השירותים שלי לעדכוני תעריפים, שלא אני מחליטה עליהם, אם אני אפרסם מראש מה יהיה, יכול להיות שכחברה אהיה בבעיה, אבל לא תמיד אני יודעת בעצמי.

איילת כהן-מעגן: אני יכולה להגיד מה יהיה המנגנון.

איילת כהן-מעגן: במקרה של לקוח שלא הזדרז והודיע שהוא רוצה להמשיך את ההסכם אתו, ימצא עצמו מנותק משירות.

איילת כהן-מעגן: כמו שנאמר על-ידי איתמר ברטוב, לקוח שקיבל הטבה בהתקשרות עם אחותו, כי הוא לקח סלים נבחרים, ימצא עצמו מנותק לא מההטבה לאחותו אלא משירותי טלפוניה או אינטרנט בכלל.

זאב ש. פרידמן: אז תקראו את דברי ההסבר, ששם כתוב: שירותי תקשורת, החלק הבסיסי - אף אחד לא יוותר במקרה שאין לו איך להתקשר.

איילת כהן-מעגן: אנו מדברים בדיוק על החלק הזה.

איילת כהן-מעגן: מבחינתנו, שירות גישה לאינטרנט הוא שירות בסיסי, אנו רואים את זה גם מהלקוחות שלנו.

דוד טל: שכנעת שזה צינור חמצן שאני מחובר אליו, שבלעדיו אני לא יכול.

דוד טל: חברת חשמל פעמים מרצון, משגגה מתנתק זרם החשמל, ואת יודעת איזה נזק יש?

דוד טל: ועדיין אנו חיים.

משה כחלון: עכשיו 20 אלף בתים מנותקים מחשמל.

איילת כהן-מעגן: יש שירותים שיש להם דמי התחברות.

איילת כהן-מעגן: אני לא חושבת שהצרכן יודה לכם אם הוא ינותק ואחר-כך יתחבר מחדש, כי זה מה שהוא רצה, הוא רק לא הזדרז והודיע, הוא רק יצטרך לשלם דמי התחברות.

יצחק קמחי: אני מבין שהצרכן הוא בן ערובה.

איילת כהן-מעגן: לא.

איילת כהן-מעגן: המטרה של הצעת החוק שהצרכן יידע, ולכן מודיעים לו לפני והוא יידע.

איילת כהן-מעגן: לא נסמכים על הזיכרון הקצר שלו, אבל הוא לא מטומטם.

איילת כהן-מעגן: זה לא צריך להיות עד כדי כך פטרנליסטי.

יצחק זיו: אני חושש שאנו ניתן כאן פתח לחברות נוספות, כמו שאתה מתקין היום טלפון, אתה לא מתחייב לתקופת זמן.

יצחק זיו: אין הקצבת זמן.

יצחק זיו: האם לא ילכו בעקבות זה חברות אחרות, שלא יציינו תקופת זמן, שיהיה פתוח?

יצחק זיו: היום אתה מזמין טלפון, וזה לא קצוב בזמן.

משה כחלון: פה מדובר על מבצעים.

יצחק זיו: אחרים יעברו לאותה שיטה, לא יהיה מבצע.

משה כחלון: מר מוקדי אומר שמבצעים מקדמים את התחרות.

משה כחלון: אם לא יהיו מבצעים, אנו גם נצמצם את התחרות.

משה כחלון: תחרות זה דבר בריא לטובת הצרכן.

יצחק זיו: השאלה היא אם זה לא יפתח פתח נוסף.

אריה רינהרץ: אנו מצטרפים לכל מי שהביע כאן תמיכה בהצעת החוק, היא בהחלט במקומה.

אריה רינהרץ: יש פעילות נוספת שעלולה להיפגע, וזה נושא ניידות המספרים, למשל.

אריה רינהרץ: אם אתה מנתק למישהו את הפלאפון שלו, הוא יכול לאבד את זכותו לאותו מספר שבוועדה נלחמים על כך.

דוד טל: ישר למחרת עושה זאת, לא נותן פרק זמן סביר – חודש-חודשיים?

דוד טל: אם הוא לא יתחבר אחרי 3 חודשים, בסדר.

אתי בנדלר: עוד מעט המספר יהיה שייך לצרכן.

קריאה: הבעיה היא שהוא לא מגיב להודעות.

אריה רינהרץ: לגבי התנאים החדשים של המשך ההתקשרות, במכתב של 60-30 יום לפני, אפשר לומר בפירוש שההתקשרות תמשיך לאחר התאריך המסוים בשינויים אלה ואלה.

אריה רינהרץ: אז יש שקיפות מלאה, ואם ברצון הצרכן להתמקח, הוא תמיד יכול.

ירון לוינסון: אנו חושבים שזה אחד החוקים הצודקים, הנכונים.

ירון לוינסון: זה אחד החוקים הכי צרכניים בעשור האחרון.

ירון לוינסון: אנו מקבלים מאות תלונות על הנושאים האלה, וחבל שזה נתקע פעם שעברה.

ירון לוינסון: זה נושא מאוד אקוטי.

ירון לוינסון: ככל שנחוקק אותו במהרה, כך נציל אנשים מהנושא.

ירון לוינסון: גלגול העיניים של חלק מהחברות פה - טובת הצרכן, פרקטיקה, הכל עומד לנגד עינינו – אני לא יודע איפה זה היה עד לא מזמן.

ירון לוינסון: טוב שהתחילו בזה, אבל הם לא עושים את זה לטובת הצרכן, אלא הבינו שזה המגמה.

ירון לוינסון: הערנו את ההערות שלנו בכתב.

ירון לוינסון: גם אם לא נדון בזה היום, חשוב להריץ את זה מהר, כדי שלא יקרה מה שקרה בפעם שעברה.

ירון לוינסון: בגלל חשיבות החוק, צריך לקבוע לוח זמנים – ככל שתקדם את זה- -

משה כחלון: אתה מתכוון שאורית לא תתקדם לתפקיד סגן שר?

אורית נוקד: אורית נוקד לא תהיה יותר סגנית שר...

משה כחלון: או שר, או לא...

ירון לוינסון: לכל סעיף יש הערות.

ירון לוינסון: בגדול, צריך לקדם את זה.

ירון לוינסון: אני לא רואה בזה סוף העולם, אם מישהו יתנתק.

ירון לוינסון: פלאפונים לא היו לפני כמה שנים, יש כל-כך הרבה אמצעים.

ירון לוינסון: עוד מעט גם דרך האינטרנט ודרך העיתונים יהיה הצלת חיים.

ירון לוינסון: צריך מאוד במצומצם, במשורה.

זאב ש. פרידמן: אני מצטרף לכל המברכים את הצעת החוק שכה נחוצה.

זאב ש. פרידמן: את הערותינו הערנו, ונתייחס במיוחד לחריגים שלדעתנו הם רחבים מדי.

זאב ש. פרידמן: לגבי מה שנאמר כאן, כאילו מעלים על מוקד סוג מסוים של חברות, ההפך הוא הנכון; עד היום עלה על המוקד הצרכן.

זאב ש. פרידמן: מדובר כאן על עיתונות כתובה ועל קשישים שמחתימים אותם על חוזים ארוכי טווח, ואחרי כן, בתום אותן חמש שנים, כשאדם בן 95 מוחתם על החוזה, מאריכים את זה ליורשים ולנכדים ולנינים לעוד חמש שנים ואני לא יודע על מה, כך שלא מדובר על סלולרי אלא על כל תחומי העסקאות שבהם אנשים מתקשרים ומשלמים באמצעי תשלום.

זאב ש. פרידמן: לכן אין יותר צודק מלעצור את זה בנקודת הזמן שבה זה מתחדש, להודיע לכל צרכן: תתמחר עם החברות, תשפר התנאים שלך.

זאב ש. פרידמן: אין דבר שיתרום יותר לכלכלה, בניגוד למה שמהלכים עלינו אימים, שתצטמצם התחרות, התחרות תגבר.

זאב ש. פרידמן: לקוח שיודע שיכול להתמחר מול מישהו אחר עושה את זה ומשפר לעצמו את התנאים.

זאב ש. פרידמן: כך אנו חושבים שצריך לקדם את החוק, לא רק שמא כוח עליון ימנע את זה, אלא כי רצוי שהחוק הזה ייכנס לתוקף כמה שיותר מהר.

משה כחלון: אף אחד לא מהלך אימים, כל אחד מגיע פה, מייצג גוף.

עופר ויסוקר: כפי שציין מוקדי, יס נוהגת בפועל בהתאם לאחד מהעקרונות של הצעת החוק, וזה עיקרון היידוע, היא מיידעת כל לקוח – עוד לפני החלטת המועצה – על סיום המבצע.

עופר ויסוקר: אנו שולחים חשבוניות על המסך או בכתב לטובת הלקוח, ולא רק שנשלח מדי חודש, אלא אומרים: המבצע עומד להסתיים, אנא צור קשר.

עופר ויסוקר: יכול להיות שצריך לחשוב, האם רמת היידוע מספיקה, או צריך להגביר אותה עוד קצת, וזה מקובל עלינו לחלוטין.

עופר ויסוקר: הנקודה שאנו לא מסכימים אתה היא הנקודה שהצרכן יהיה צריך להביע הסכמתו, אחרי שנשלח אליו היידוע וכל הדרכים שייקבעו.

עופר ויסוקר: גם צרכן טלוויזיה לא רוצה להיתקע ב-10:00 בלילה בלי הטלוויזיה, ואין לו האפשרות לשלוח את הפקס עכשיו חזרה.

ירון לוינסון: אז לא תהיה לו טלוויזיה ב-10:00 בלילה.

ירון לוינסון: מה יקרה?

אורית נוקד: אגב, אמרו לי שאם מישהו רוצה לקבל חשבונית הביתה, הוא צריך לשלם 5 ₪.

אורית נוקד: זה נכון?

עופר ויסוקר: לא.

עופר ויסוקר: יושב פה גם יושב-ראש המועצה, שמפקח עלינו.

עופר ויסוקר: אנו שולחים לכל אחד חשבונית ללא תשלום, גם לאתר האינטרנט, גם על מסך הטלוויזיה.

קריאה: קיבלתי חשבונית בפעם האחרונה לפני 3 שנים הביתה, מאז לא ראיתי שום חשבוניות.

קריאה: למה אני צריכה לבקש שישלחו לי חשבונית?

קריאה: אני לא רוצה דרך יס, אני רוצה שישלחו לי בדואר.

עופר ויסוקר: גם היום הצרכנים מנהלים בעיקר בשוק שלנו, בשוק הטלוויזיה, מאוד מודעים ליכולות שלהם.

עופר ויסוקר: הם יודעים לשמר את המחיר החדש ולהשיג אותו.

עופר ויסוקר: הלקוחות גם פונים.

עופר ויסוקר: אנו חושבים שאפשר להסתפק בחובת היידוע באופן שייקבע, כל דבר כזה נראה לנו סביר – 30, 60 יום.

עופר ויסוקר: אין צורך לחייב את הלקוח להודיע פוזיטיבית ובפועל להישאר ללא טלוויזיה.

דוד טל: להיות בלי טלוויזיה, בלי אינטרנט, בלי פלאפון – כאילו שלפני 20 שנה לא חיינו ככה.

אתי בנדלר: לעניין הסכמת הצרכן, לא חייבת להיות הסכמה בכתב.

אתי בנדלר: זה יכול להיות גם בטלפון, ובלבד שאתם מקליטים את השיחה, כפי שמקובל, שבא לידי ביטוי הסכמת הצרכן להאריך את החוזה.

אתי בנדלר: זו לא צריכה להיות פרוצדורה מאוד קשה של התוועדות פנים אל פנים.

איילת כהן-מעגן: שמירת כל ההקלטות – מחייב- -

אתי בנדלר: אתם ממילא עושים את זה.

אתי בנדלר: החברות מקליטות שיחות.

עופר ויסוקר: אין אפשרות לשמור עכשיו כל הסכמה שלך על חבילת הבסיס ועוד חבילות נוספות, וכל לקוח, יהיה לו תיעוד אצלנו לנצח, כי תמיד נטל ההוכחה עלינו.

אתי בנדלר: לא מדברים על נצח בהקשר הזה.

עופר ויסוקר: גם לא 7 שנים.

דוד טל: אל תהיה כזה קיצוני.

דוד טל: אתה מבקש שהבנקים ישמרו לך את כל נתוני האשראי 7 שנים.

דוד טל: הבנק כמוך קיבל משאב של המדינה, ובמסגרת הזאת אתה תקבל את זה ואת זה.

אתי בנדלר: כדאי להתחיל לקרוא מסעיף קטן (ה), שבו יש ההגדרות, כדי שיהיה ברור על איזה סוגי עסקאות ההצעה חלה.

אתי בנדלר: אם את רוצה, אני מוכנה לקרוא.

אתי בנדלר: מדובר על הוספת סעיף לחוק הגנת הצרכן, הוספת סעיף חדש שעניינו עסקה לתקופה קצובה.

אתי בנדלר: אני מפנה לסעיף קטן (ה) של הצעת החוק, שבעצם מגדיר את העסקאות שעליהן תחול ההצעה של חברת הכנסת נוקד.

אתי בנדלר: (ה) בסעיף זה מועד סיום העסקה או ההתחייבות – ואני מציעה לעבור קודם כל להגדרה השנייה, כי זה מסודר פה לפי אל"ף-בי"ת, אבל ההגדרה מועד סיום העסקה או ההתחייבות מפנה להגדרה השנייה, ולכן אתחיל בהקראה של עסקה לתקופה קצובה.

אתי בנדלר: כל אחת מאלה – אחת, עסקה לתקופה קצובה לאספקת טובין או שירותים העולה על 6 חודשים.

אתי בנדלר: מדובר בעסקה קלאסית שנחתמת לתקופה קצובה.

אתי בנדלר: אני חותמת על עסקה שאמורים לספק לי שירותים, למשל שירותי לחצני מצוקה, מה שהזכירו קודם, או כל שירות אחר, שירותי אינסטלציה, אם אתם רוצים, או יספקו לי טובין, למשל מים לתמי בר, במשך תקופה קצובה.

אתי בנדלר: בכנסת הקודמת, בהתאם להחלטת חברי הכנסת, הוספו המילים "העולה על 6 חודשים".

אתי בנדלר: שמענו כאן את ההערות של כל נציגי הממשלה שמציעים למחוק את המילה "העולה על 6 חודשים", והח"כים יצטרכו לקבל החלטה בעניין.

אתי בנדלר: שתיים, עסקה שבה משולם מחיר מוזל או ניתנת הטבה אחרת.

אתי בנדלר: שוב, הוספו המילים "לתקופה קצובה העולה על 6 חודשים" – אף אם העסקה עצמה היא לתקופה בלתי-קצובה.

אתי בנדלר: מדובר בסוג עסקה שנחתם הסכם, או נכרת הסכם, זה לא חייב להיות בכתב, בין עוסק לבין צרכן לתקופה בלתי-מוגבלת, כדי לפתות את הצרכן, מציע לו תנאים אטרקטיביים לתקופה מוגבלת.

אתי בנדלר: לדוגמא, תחתום אתי על מנוי לעיתון לתקופה בלתי-מוגבלת, תהיה מנוי, אבל בתקופת 12 החודשים הראשונים תשלם מחיר סמלי, או לשנה הראשונה, תשלם מחיר יותר נמוך, ובתום השנה המחיר יכול להיות שונה לחלוטין.

אתי בנדלר: נראה בהמשך שיש אפשרות שאם המחיר מוגדר מראש, המחיר שישולם בתום השנה יוגדר מראש, זה לא יחול.

אתי בנדלר: זה אפיון העסקה.

אתי בנדלר: סוג שלישי, פסקה שלוש, עסקה שבה התשלום עבור הטובין או השירותים המהווים חלק מהעסקה יבוצע במשך תקופה קצובה העולה על 6 חודשים, אף אם העסקה עצמה היא לתקופה בלתי-קצובה.

אתי בנדלר: תחשבו על העסקות שאתם מכירים בדרך-כלל בהתקשרות עם חברות הסלולר, שיש כאן שתי עסקאות מקבילות כרוכות זו בזו; אחת היא לרכישת המכשיר שעבורו משלמים במשך תקופה קצובה, בדרך-כלל 36 חודשים, יש מקרים של 24 חודשים.

אתי בנדלר: העסקה השנייה היא קבלת שירותי הטלפוניה הניידית לתקופה בלתי-קצובה.

אתי בנדלר: שתי העסקאות כרוכות אחת בשנייה, הן נעשות יחד, במקביל מחתימים את הצרכן על פרטי העסקאות האלה.

אתי בנדלר: בדרך-כלל יש גם קשר בין התשלומים עבור שתי העסקאות האלה.

אתי בנדלר: לפעמים יש זיכוי בזמן אוויר או בכל דרך אחרת – אם אתה קונה אצלי את המכשיר, תקבל זיכוי בזמן אוויר וכו'.

אתי בנדלר: מכאן שבעצם יש תשלום עבור טובין או שירותים שהם חלק מהעסקה, זה במשך תקופה מוגבלת, וחלק אחר של העסקה הוא לתקופה בלתי-מוגבלת.

אתי בנדלר: כל סוגי העסקאות מוגדרים לצורך הצעת החוק כעסקה לתקופה קצובה.

אתי בנדלר: עכשיו אני הולכת להגדרה הראשונה – בסעיף זה מועד סיום העסקה או ההתחייבות אחד ממועדים אלה לפני העניין – אחד, המועד שבו מסתיימת העסקה לפי פסקה (1) שבהגדרה עסקה לתקופה קצובה, זה העסקה לתקופה קצובה הקלאסית, הפשוטה, כלומר נחתם חוזה ל-12 חודשים, בתוך 12 חודשים חל מועד סיום העסקה או ההתחייבות.

אתי בנדלר: שתיים, מועד סיום התקופה שבה משולם מחיר מוזל או ניתנת ההטבה לפי פסקה (2), דהיינו אם חתמתי או התקשרתי בעסקה לתקופה בלתי-קצובה, שבה ניתנת תקופת מבצע ראשונה במחירים מוזלים או ניתנת הטבה אחרת בתום תקופת ההטבה או המחיר המוזל, והמקרה השלישי, שרק כדי שיהיה לכם קל יותר לקרוא, למרות שזה לא חייב להיות, פסקה (2) תחשבו על עיתון, פסקה (3) - על סלולר, כי אלה מאופיינים בסוגי העסקאות האלה.

אתי בנדלר: הסוג השלישי – מועד סיום ההתחייבות לתשלום, כאמור בפסקה (3) להגדרה האמורה, דהיינו כשגומרים לשלם עבור המכשיר עצמו.

אתי בנדלר: אלה ההגדרות לצורך העניין.

אתי בנדלר: אם אדוני רוצה לשמוע הערות, לרבות הנושא של ה-6 חודשים.

חנה טירי: כפי שאמרנו, אנחנו סבורים שהביטוי "העולה על 6 חודשים" צריך להימחק מהגדרת עסקה לתקופה קצובה, כי מההגדרה עולה שכל עסקה לתקופה קצובה שהיא מתחת ל-6 חודשים, אנו מאפשרים ואומרים שכן אפשר לקבוע תנאי בחוזה שיש הארכה אוטומטית.

חנה טירי: במצב דברים זה, זה מרוקן את ההצעה מתוכן.

חנה טירי: זה גם לא מתאים לדין הכללי, לטעמנו, ופותח פתח לניצול לרעה.

חנה טירי: רוב המבצעים ייעשו לתקופות שמתחת ל-6 חודשים, אז מה עשינו בהצעת החוק?

אורית נוקד: נתתי הסכמתי למחוק.

אתי בנדלר: החלטת הוועדה היא למחוק המילים "העולה על 6 חודשים" בכל מקום שבו זה מופיע.

רונן ריינגולד: לא מדובר על עמדת ממשלה.

רונן ריינגולד: אנו קיבלנו את העמדה הזאת לתיקון רק אתמול, שר התקשורת לא הספיק לגבש את דעתו לעניין, והוא מתנגד למחוק בלי שיראה מה ההשלכות על תחום התקשורת.

רונן ריינגולד: העמדה שמציגים אינה של משרד התקשורת.

אורית נוקד: הכנסת מצביעה, לא הממשלה.

יוסי לובטון: אני מציע שנזכור תחת עקרונות השקיפות והמטרה הראויה של הצעת החוק, שהמטרה היא בסופו של דבר לא להעלים מבצעים מהשוק.

יוסי לובטון: ההצעה כורכת עלויות לא קטנות בטיפול בסיום המבצעים.

יוסי לובטון: ככל שנקצר את התקופות ונגדיר, מתוך מטרה צרכנית ראויה, את הסעיפים האלה, נמצא עצמנו עם הפחתת רמת התחרות בשוק.

יוסי לובטון: חשוב שנזכור את זה לאורך כל ההקראה, כי כל סעיף כשלעצמו נראה מצוין, כל הצעה כזאת נראית לטובת הצרכן.

יוסי לובטון: אני חושב שלא חסרות דוגמאות, ראו דוגמת דמי הקישוריות, שהיו בטוחים שמתאימים לצרכן ומצאנו את עצמנו בסופו של יום שהרענו עם הצרכן.

יוסי לובטון: ב-6 חודשים אנו הולכים לקבוע גם במבצעים קצרי טווח, למשל לקבל לחודש מתנה את ערוץ הספורט, שזה הטבה קצרת מועד.

יוסי לובטון: אין ספק שהצרכן לא ישכח שקיבל זאת במתנה, ואתם מבקשים מאתנו עכשיו ליצור אתו קשר- -

אתי בנדלר: אנו לא מבקשים כלום.

אתי בנדלר: אם כשתתקשר תגיד לו שהמחיר הוא 356 ₪ לחודש, אבל בחודש הראשון לא תשלם כלום ונותן לו את זה בכתב, זה לא יחול עליך בכלל, בין אם יהיה חודש או עשרה חודשים, רק תן לו מראש בכתב.

איתמר ברטוב: בדוגמא שנתת את מחילה על פריסת תשלומים, את הופכת אותם לעסקה קצובה.

איתמר ברטוב: אם אדם משלם על מכשיר הטלפון ל-36 חודשים, הוא פשוט פורס את התשלומים.

איתמר ברטוב: לא לזה התכוון המשורר.

איתמר ברטוב: גם מהדוגמא שנתת, בעצמך נגררת אחרי דוגמא שלא קשורה בעניין.

איתמר ברטוב: אם אדם משלם על מכשיר הטלפון ב-36 חודשים, זו עסקת אשראי או תנאי תשלום, ודבר שהוא בבחינת תנאי תשלום, אין הכוונה להחיל עליו, אין הכוונה שאדם סיים לשלם על מכשיר הטלפון שלו, ננתק לו את הקו כי הוא לא מוכן להמשיך לשלם על דבר שהוא סיים את התשלום.

איתמר ברטוב: ברור לי שאם זה קשור לשירות אחר, ברור לי שלא זה העניין.

איתמר ברטוב: אם תשימי לב ללשון החוק, לכאורה אפשר להחיל את זה גם על זה.

איתמר ברטוב: אני מציע לסייג את זה על דבר שהוא בבחינת תנאי אשראי או פריסת תשלומים.

אתי בנדלר: האם צרכן שניגש היום לחברת סלולר יכול לרכוש אותו מכשיר במזומן במנותק מקבלת שירותי טלפוניה, או לחילופין, אם הוא משלם את זה במשך 36 חודשים והוא רוצה באיזשהו שלב לשלם במזומן כדי לגמור את העסקה, האם הוא ישלם קנס על העניין הזה?

לאה ורון: עמלת פירעון מוקדם.

איתמר ברטוב: הרכישה קשורה עם רכישת השירותים.

איתמר ברטוב: אני לא מדבר על מצב שנעשה בזה שימוש כדי לקשור אותו אחרת, ואין טעם לתת את הדוגמא הזאת, כי לא לזה כיוונתי.

איתמר ברטוב: מלשון החוק עולה שאם אדם משלם 36 חודשים על הטלפון, אם אחריהם הוא לא הודיע פוזיטיבית שום דבר, בסך הכל הוא גמר לשלם על המכשיר – אני צריך לנתק אותו.

איתמר ברטוב: אני משוכנע שלא לזה התכוונתם.

אתי בנדלר: ממש כן, אם מדובר על עסקאות שלובות.

אתי בנדלר: אם אני קונה מקרר, זו כל העסקה, והמחיר הוא 1,000 שקלים או עשרה תשלומים של 100 תשלומים, אז זה לא יחול.

איתמר ברטוב: אדם בכרטיס האשראי – הוא לא יכול לקנות את המכשיר בלי לקבל את השירותים.

איתמר ברטוב: הוא קנה את המכשיר ב-36 תשלומים, משלם 100 ₪ כל חודש למשך שלוש שנים, סיים לשלם על המכשיר, הוא ממשיך עם אותם תנאי תשלום על זמן האוויר, רק על המכשיר הוא סיים לשלם.

אבשלום וילן: זה משולב.

משה כחלון: אם אדם קנה מוצר, סיים את התשלום, אני צריך להודיע לו עכשיו?

ארז גלהר: גם אחרי 10 חודשים הוא יכול, וישלם את מה שנותר לו.

ארז גלהר: רק היית צריכה לשלם את כל היתרה.

אתי בנדלר: אני יודעת מניסיוני האישי, אראה לך התחייבויות.

רחלי קרת: ברגע שאדם בא להתקשר לרכישת שירותי סלולר, הוא יכול לבחור במועד ההתקשרות את תנאי התשלום של המכשיר.

רחלי קרת: את המכשיר הוא יכול לשלם במזומן, ב-24 תשלומים, ב-36 תשלומים.

רחלי קרת: לא יעלה על הדעת שיהיה הבדל בין אדם ששילם במזומן לאדם ששילם ב-36 חודשים, כי זה רק תנאי אשראי.

רחלי קרת: הפרשנות שלכם יוצרת הבחנה בין אדם לאדם רק כי בחר לשלם בתשלומים.

רחלי קרת: המשמעות היא שאדם שקנה במזומן באותו רגע, לא צריך להודיע לו, ואדם שבחר לשלם בתשלומים – כן צריך.

ירון לוינסון: צריך להפריד בין שני סוגים של עסקאות; אחד זה עסקת פריסת תשלומים, שהעסקה מנותקת מעסקת רכישת זמן אוויר ברט"ן.

ירון לוינסון: לגבי זה קונים את הטלפון לחוד, את השירותים האחרים לחוד, ובעניין זה צריך להסתפק בחובת היידוע על גמר התשלום של אותו טלפון.

קריאה: אני הראשון שרוצה להודיע.

ירון לוינסון: לעניין הזה עמדת הממשלה היא שצריך להכניס חריג, שכאשר סיימת לשלם על הטלפון, לא צריך לנתק אותך משירותי הטלפוניה.

ירון לוינסון: זה בסדר כשהעסקאות מנותקות, אך ברוב המקרים הן משולבות אחת בשנייה.

ירון לוינסון: מחד, אני לוקח טלפון וקונה טלפון, ומצד שני, אני מקבל לרוב זיכוי או דמוי זיכוי או הטבה כלשהי על זמן האוויר, ואז אתה מקבל הטבה על חשבון הטלפון וזמן האוויר שאתה משלם.

ירון לוינסון: זה נכנס לסעיף השני בהגדרת עסקה לתקופה קצובה.

ירון לוינסון: אתה מקבל הטבה על עסקת שירותי הטלפוניה שאתה מקבל, לא רכישת הטלפון.

ירון לוינסון: כל עוד אנחנו מפרידים את שתי העסקאות, הם צודקים – אין טעם לנתק לך את שירותי הטלפונים, כאשר סיימת את הטלפון, אלא צריך להסתפק בחובת היידוע על גמר התשלום, זה מחד.

משה כחלון: היום רכשתי טלפון ב-36 תשלומים.

משה כחלון: כאשר אני מגיע לתשלום ה-20, אתם מודיעים לי שנשארו לי עוד 16 תשלומים?

איתמר ברטוב: יש לך כל הזמן על החשבונית כמה נשאר.

איתמר ברטוב: כל מה שהצעתי הוא שמשתמע מלשון החוק שגם פריסת תשלומים באשראי, ודומני שלא לזה כיוונו, וגם מצאתי עצמי נתלה בדעת גדולים, שבמקום שבו העסקה קצובה מטעמים של פריסת אשראי, לא לזה התכוון המחוקק.

איתמר ברטוב: לשון החוק – אנשים ימצאו עצמם גם במצבים האלה כפופים לחוק, בלי שהם או המחוקק רצו את הדבר.

איתמר ברטוב: אם לא זה העניין, ימצאו משפט אחד שאומר: למעט תקופה קצובה מטעמי אשראי בלבד, בזה יתוקן הדבר.

אורית נוקד: כל עוד לא שלובות - -

אתי בנדלר: אולי צריך להבהיר יותר – התנאים המהווים חלק מהעסקה.

משה כחלון: היועצת המשפטית של הוועדה תמצא את הנוסח המתאים.

משה כחלון: הכוונה ברורה.

רוני נויבאור: לגבי פסקה (2), מגדירים את העסקה כעסקה שיש בה אלמנט של הטבה לתקופה קצובה, אף אם העסקה המתמשכת היא לתקופה בלתי-קצובה.

רוני נויבאור: לנו יש קושי עם זה, כי יכולות להיות עסקאות בשוק שעסקה גלובלית היא לתקופה בלתי-קצובה או קצובה, כלומר הגדרת תקופה בלתי-קצובה זה אומר שאנו גם בחוזה שלא תיפסק אלא אם מודיעים.

רוני נויבאור: לפעמים יש עסקאות שתקופת ההטבה היא בתקופה מוגדרת, נאמר 3 שנים חוזה, 3 חודשים מתוכם יהיו הטבה.

רוני נויבאור: לא משנה אם העסקה עצמה היא לתקופה קצובה או לא.

רוני נויבאור: פשוט, העסקה יכולה להימשך אחרי מועד ההטבה.

רוני נויבאור: 3 חודשים, אחרי זה, זה יכול להיות שלוש שנים או לנצח, וזה לא משנה אם המסגרת הכללית של העסקה, מה מוגדר בה.

רוני נויבאור: 3 חודשים ואחרי כן היא ממשיכה הלאה.

לאה ורון: על איזה פסקה את מדברת?

רוני נויבאור: (2).

חנה טירי: בין אם העסקה לתקופה קצובה ובין אם לא.

אתי בנדלר: בסוג השני של העסקה, עסקת העיתון, אני מתקשרת בעסקה לתקופה ארוכה, לצורך העניין, כפי שהוגדר כאן, לתקופה בלתי-קצובה, אבל תקופה מסוימת ניתנת לי הטבה.

אתי בנדלר: מה שהבהירה עכשיו עו"ד נויבאור, שהעסקה שלי הקבועה, ללא ההטבה, יכולה גם היא להיות לתקופה קצובה, כלומר אני מתקשרת לעסקה ב-3 שנים ובמשך 6 החודשים הראשונים מקבלת מחיר מבצע.

אתי בנדלר: אם אשאיר את הנוסח כאן, סוג זה של העסקה לא ייכנס פנימה.

אתי בנדלר: לכן היא אומרת שצריך ב-(2) להיות: עסקה שבה משולם מחיר מוזל או ניתנת הטבה אחרת לתקופה קצובה, בין אם העסקה עצמה היא לתקופה בלתי-קצובה ובין אם היא לתקופה קצובה ארוכה יותר.

קרן שיינמן: אני חושבת שיש בעייתיות, כי אתם חוזרים לדוגמת העיתונים.

אתי בנדלר: זה רק לצורך הנוחיות, אפשר לחפש דוגמא אחרת.

קרן שיינמן: אשמח להתמקד, למשל, בשירותים סלולריים; שירות סלולרי הוא לא שירות אחד, יש לנו מאות שירותים שאנחנו מספקים לצרכנים.

קרן שיינמן: כאשר את מדברת על עיתון, את מספקת שירות אחד – גובה תשלום קבוע או תשלום משתנה לפי מה שקבעתם בהסכם עם הלקוח, ואת מספקת שירות אחר.

קרן שיינמן: אנו חוששים ממצב שיווצר, למשל, שאני חותמת על עסקת התקשרות עם לקוח, ונותנת במהלך עסקת ההתקשרות הטבה של תמונות וידיאו משלוח אחד לשני, למשל, חודשיים אני נותנת את זה חינם.

קרן שיינמן: אחרי החודשיים, לפי לשון החוק היום, אני צריכה, אם הוא לא נתן לי הסכמה פוזיטיבית להמשיך, לנתק אותו מכל עסקת הסלולר שלו, חוץ מהחריגים שייכנסו.

אתי בנדלר: מה זה חוץ מהחריגים שייכנסו?

אתי בנדלר: אומרים לכם שכאשר אתם מתקשרים בעסקה ראשונית עם הצרכן, תנו לו מראש את כל הפרטים, לרבות העדכון.

אתי בנדלר: שמעתי את ההערה שלך, היא נכונה, גם אם המחירים מתעדכנים לפי עוגן- -

קרן שיינמן: יש מצב שהטכנולוגיה או השירותים מתפתחים יותר מהר מ-3 שנים, כלומר במהלך ה-3 שנים יכול להיות שנמציא שירותים חדשים, וכחלק מהחדרתם לשוק נציע אותם למנויים שלנו בחינם או בהטבה במהלך זמן העסקה שלהם.

קרן שיינמן: למשל, היום אין שיחות וידיאו בין חברות, ומחר אחליט שאני פותחת את זה, ואתן לכל לקוחותי להתקשר בתקופה מסוימת בחינם או במחיר מוזל בשיחות וידיאו בין החברות.

קרן שיינמן: האם בתום המבצע הזה אצטרך לנתק אותם משירותי הסלולר בכלל?

קריאות: כן.

קרן שיינמן: צריך בהגדרה לחדד את זה, שזה לגבי השירות, לא לגבי כל עסקת הרכישה של הלקוח.

אתי בנדלר: כשמדובר בעסקאות שלובות - זה צריך להיות מחודד יותר בהגדרה.

איילת כהן-מעגן: לגבי 6 חודשים, היכולת להודיע לצרכן בעת ההתקשרות, כאשר אתה מפרסם מבצע ויש לך 2-3 מיליון לקוחות, לשלוח להם מכתבים, להודיע לכולם – זאת משימה בלתי-אפשרית מול המבצע שאתה עושה.

איילת כהן-מעגן: לא מספיק שאתה סופג עלויות של מבצע, אתה עוד צריך לשלוח 3 מיליון מכתבים, כאשר העסקה הגדולה ברורה, וזה איזו הטבה על משהו נוסף או על משהו ליד או אפילו על השירות עצמו.

איילת כהן-מעגן: זה בלתי-אפשרי, זה בלתי-סביר.

דוד טל: אני רוצה לומר לנציגי החברות, קצה נפשי לשמוע שנוסף על עלויות של הפצה ושל מבצעים, כל המבצעים הללו, עוד מעט אראה דמעות תנין, הם לא רק לטובת הצרכן, הם קודם כל לטובת החברה - זו או זו.

דוד טל: בדרך אולי יש מבצעים שהצרכן נהנה מהם יותר או פחות, אבל ברמה העקרונית זה רצון של החברה להיטיב עם צרכניה, כדי שלאורך זמן להחזיר לעצמם רווחים כאלה וכאלה.

דוד טל: לא צריך להציג עלויות מבצע - אז אל תעשי מבצעים, לא יהיו עלויות.

דוד טל: לכן יש תחרות.

דוד טל: אם יידע לעשות את זה בלי לומר שיש עלויות מבצע, תחזיקי אחריו.

אריאל מלאכי: יש נקודה שחשוב להדגיש – סיפור של מבצעים, הודעות וידיאו, טקסט, SMS, דבר אחד מבקשים מכם, מכל החברות הסלולריות – כשנותנים לי מבצע לחודש, חודשיים, שלושה, תגידו מה המחיר אחרי ה-3 חודשים.

אריאל מלאכי: ברגע שהודעתם את זה, נפתרה הבעיה, ואז לא צריך לנתק ולא לבקש.

משה כחלון: מה שאמרת מדויק לחלוטין.

אריאל מלאכי: אני עושה חוזה כי אני רוצה פלאפון.

אריאל מלאכי: כשאני חותם על החוזה – לא צריך הודעות ל-3 מיליון איש – אני בא לחתום על חוזה לסלולרי, שיכתבו בחוזה כמה אני משלם אחרי המבצע.

משה כחלון: נציגי החברות צריכים עכשיו לקום ולהגיד: אנו עושים זאת ומהר, אחרת זה גובל בהעלמת מידע, ואני לא רוצה להתבטא יותר חריף.

איילת כהן-מעגן: יש לנו אינטרס גדול ליידע את הצרכן, יש לנו הרבה לקוחות ואנו לא אוהבים להתעסק בתלונות של צרכנים – זה לא טוב לנו.

איילת כהן-מעגן: אני מדברת על מצב שבו יש לקוח טלפוניה או מנוי כבר 20 שנה, ויוצאים במבצע.

איילת כהן-מעגן: אגב, אנחנו מוגבלים מאוד במבצעים, גם מוגבלים בתקופת המבצעים, אנו יוצאים במבצע של 3 חודשים לשיחה מזוהה.

איילת כהן-מעגן: הלקוח לא בא לחתום על חוזה בשביל העניין.

זאב ש. פרידמן: תודיעי מראש כמה יעלה.

אריאל מלאכי: תפרסמי שבתום המבצע זה יעלה כך וכך.

משה כחלון: מקובל על כולם, אני שמח.

משה כחלון: יש עוד הערות לסעיף?

משה כחלון: אין.

משה כחלון: נקיים הצבעה בישיבה הבאה על הסעיף הזה.

משה כחלון: הוועדה השתכנעה שמדובר באחת מהצעות החוק הצרכניות החשובות, הוועדה הזאת גם שמה לנגד עיניה את הצרכן הסופי.

משה כחלון: אני חושב שהצעת החוק הזאת תתרום תרומה גדולה וחשובה גם לקידום התחרות, למרות כל מה ששמענו כאן, גם תגביר את התחרות, הצעת חוק מאוד ערכית, הוגנת, גם תביא לידי ביטוי את זכויות הצרכן, תגרום גם לשקיפות גדולה.

משה כחלון: כל אחד מאתנו יידע בדיוק איפה הוא חי.

משה כחלון: אני מתכוון בזמן הקרוב לכנס דיון נוסף על מנת להצביע על הסעיף הזה שהקראנו עם השינויים שמתבקשים שסיכמנו כאן.

משה כחלון: זה נוסח אחר.

משה כחלון: בדיון הבא אני מתכוון לסיים את ההצבעה לקריאה - הכנה לקריאה ראשונה.

משה כחלון: נסייע בהכנה לקריאה ראשונה, נשמע את כל הגורמים.

משה כחלון: אני מציע לכל מי שרוצה להתייחס, לקחת את הצעת החוק עכשיו, לבדוק את יתר הסעיפים.

משה כחלון: בישיבה הבאה, בזמן הקרוב, אני מתכוון להצביע על כל החוק, ובאותו שבוע אני מניח שיעלה למליאה.

אתי בנדלר: יש כאן נציגי אוצר?

אתי בנדלר: אני מבקשת רק כדי לוודא שאין לה השלכה תקציבית, לקראת הישיבה הבאה, כדי שאם נאשר לקריאה ראשונה, ניתן יהיה לפרסם במהירות.

משה כחלון: תודה רבה, הישיבה נעולה.