ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 24, 2006-09-26 09:45

זבולון אורלב: בוקר טוב, אני שמח לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה שמתקיימת היום בחברה לאוטומציה.

זבולון אורלב: למרות שאנחנו פועלים מספר חודשים באופן מצומצם, זיהינו בישיבות הראשונות שיש נושא שאנחנו מעוניינים מאוד לקדם וזה עדכון מחשוב בכלל ועדכון מחשוב ברשויות המקומיות בפרט.

זבולון אורלב: לכן הביקור שלנו בחברה לאוטומציה נכלל במסגרת המאמץ שלנו לראות מה ואיך צריך לעשות כדי לקדם את המחשוב ברשויות המקומיות.

זבולון אורלב: אני שמח להיות בחברת יושב ראש החברה מר משה אלקסלסי.

זבולון אורלב: למען הגילוי הנאות יש לומר שאנחנו מכירים עוד מתקופת עבודתי במשרד החינוך והוא כראש הרשות המקומית בגן יבנה.

זבולון אורלב: נקדיש את הבוקר ללמוד מה יש לחברה לאוטומציה ללמד אותנו, תודה משה.

משה אלקסלסי: בוקר טוב אדוני יושב ראש הוועדה מר זבולון אורלב, חברי הוועדה המכובדים וידידי עובדי החברה לאוטומציה.

משה אלקסלסי: אני מאוד שמח על ההיענות שלך אדוני היושב ראש לבוא לחברה לאוטומציה ולראות מקרוב את השינויים הטכנולוגיים ואת העבודה הברוכה שנעשית על ידי עובדי החברה שהם מיומנים ובעלי ידע רב ורחב וזה בא לידי ביטוי בכל אתר ואתר ובכל נקודה ונקודה ברחבי ארצנו.

משה אלקסלסי: החברה לאוטומציה אני מעריך שהיא החברה הוותיקה ביותר במדינה, משנת 67, ועוד בטרם היה היוודעות של האיש מול המחשב, סמנכ"לי משרד הפנים והאוצר דאז בשנת 67, החליטו להקים חברת אוטומציה שתיתן שירותים לרשויות המקומיות.

משה אלקסלסי: מבחינת העבר של החברה, ציון הדרך והחזון שטבעו אותו היה לתת שירותים לרשויות המקומיות.

משה אלקסלסי: תפקידה של החברה היה להביא את המערכות הטכנולוגיות בהתאם להתקדמות השנים בכל הרשויות המקומיות ולהוות גשר אנושי מול האזרח שהוא הנקודה המרכזית שאותה אני מכיר היטב.

משה אלקסלסי: כמובן שבהווה יש את התקן של המערכות התפעוליות שעדיין לא נס ליחן וזה כל הנושא של הגבייה, נושא שכר וכוח אדם, נושא ה-GIS ונושא האינטרנט.

זבולון אורלב: מה זה GIS?

משה אלקסלסי: מייד עובדי החברה יתנו סקירה כללית, אבל GIS זה הסביבה הגיאוגרפית, זו חברת בת של האוטומציה ודרכם אנחנו משרתים - - -

2482: זה כל מה שעושה המועצה הארצית לתכנון ובנייה, אגף המדידות.

זבולון אורלב: לשי כנעני יש כעת תוכנית שהוא קובע את המיפוי של בתי הספר.

אהובה פיינמסר: לפי ריכוזי האוכלוסין.

משה אלקסלסי: כן, זה אנחנו.

זבולון אורלב: כשלא הייתה לו תשובה טובה הוא תמיד נהג לומר: אבל זה היה ב- GIS.

משה אלקסלסי: דרך חברת הבת אנחנו למעשה משרתים את כלל הוועדות המקומיות, הוועדות המרחביות ברחבי הארץ.

משה אלקסלסי: עם סל השירותים הזה אנחנו מובילים את החברה לרווחתם של תושבי המדינה.

משה אלקסלסי: כמובן חלים שינויים ותמורות במערכת הסובבת ואנחנו נערכנו בחברה, גם בגלל הנושא של התחרות, התמקדנו במספר נושאים שהתווינו לעצמנו: צמצום בהוצאה, היערכות לשינויים טכנולוגיים והוזלת מחירים.

משה אלקסלסי: כל אלה התחייבו כתוצאה מהשינויים שנעשו.

משה אלקסלסי: שינוי המבנה הארגוני של החברה: צמצמנו בכוח אדם, מתוך 700 שחררנו 200 עובדים ונשארנו עם 500 שמתפקדים בצורה נכונה.

משה אלקסלסי: הפכנו לחברה רווחית.

משה אלקסלסי: מדי שנה אנחנו מרווחים כ-15 מיליון שקל שהם באיזון חוזר, זה חוזר כולו לשינוי הטכנולוגי, לרכש של המערכות החדשות כי אנחנו חברה מעורבת, 40% זה המדינה ו-60% זה השלטון המקומי.

משה אלקסלסי: אנחנו אחת מ-4 זרועות כלכליות של השלטון המקומי.

זבולון אורלב: מה קורה עם החלטת הממשלה לגבי ההפרטה?

משה אלקסלסי: החלטת הממשלה לגבי הפרטה – אנחנו במשא ומתן.

משה אלקסלסי: קיימת נכונות של השלטון המקומי בנושא של הפרטה.

משה אלקסלסי: המדינה יש לה 40%, אנחנו בשלבים עם מר גבאי, יש לנו ישיבה של השלטון המקומי בנושא הזה כדי לגבש את המבוא לרצונות שלנו ולהגיש אותן למר גבאי.

משה אלקסלסי: כמובן כפי שאמרתי, יש לנו את העבר, אנחנו אולי משולים קצת לעם ישראל, יש לנו שורשים עמוקים, טובים בכל רחבי הארץ, יש לנו עבר מפואר ואנחנו תמיד שואפים לשמור על העטרה לאורך כל הדרך.

משה אלקסלסי: בנוסף למצב שמתהווה כיום עינינו נשואות הלאה, קדימה.

משה אלקסלסי: לשם כך הטרחנו את ועדת המדע על מנת לעמוד מקרוב על כל הפרויקטים החדשים שהחברה בונה כשבאמת

משה אלקסלסי: חתנו מאות תוכנות שיוצרו על ידי החברה.

משה אלקסלסי: בחלקן פופולריות מאוד שנכנסו וחלחלו לתוך המערכת המוניציפלית וישנן כאלה שבהחלט בקול ענות חלושה ואותן אנחנו מוציאים מהמערכת.

משה אלקסלסי: במגע שלנו מול הלקוחות שהם מאוד חשובים לנו יש הסכמים.

משה אלקסלסי: יש הסכמים גמישים של החברה לאוטומציה.

משה אלקסלסי: כלומר כל רשות יכולה לעזוב אותנו אם היא רוצה מהיום למחר, אין כפיה ואין כאן מצב שאנחנו שולטים ביד רמה.

משה אלקסלסי: את זה הייתי מבקש להוציא מהלקסיקון של החשיבה.

משה אלקסלסי: אנחנו חברה שמתבססת על טכנולוגיה וזה הקטליזטור שבזכותו אנחנו מחזיקים מעמד.

זבולון אורלב: למה כדאי לרשות מקומית לעבוד אתכם?

משה אלקסלסי: במבחן התוצאה, כ-80% מהרשויות המקומיות עובדות איתנו באופן מלא וכ-20% באופן חלקי.

משה אלקסלסי: לאחר שהם הולכים לבדוק את המערכות האחרות מול המערכות שלנו הם מגיעים למסקנות.

משה אלקסלסי: אני מדבר על מערכות קיימות, לא על העתיד.

משה אלקסלסי: אני מדבר על מצב הפקג', הרוחב שלו שהוא מגוון שלא יסולא בפז.

משה אלקסלסי: זה נושא ראשון, טכנולוגיה.

משה אלקסלסי: הנושא השני הוא הקשר שלנו עם הלקוח.

משה אלקסלסי: העובדים שלנו תדיר מופיעים ברשויות המקומיות, בודקים מה חסר, בודקים מה מצב הרשות, אם ניתן לסייע ולהושיט יד, אם זה למנמ"רים ואם זה לגופים אחרים ולכן אנחנו מצליחים להחזיק מעמד מול הרשויות ומקבלים את העדיפות שלהן.

משה אלקסלסי: לדוגמא: חתמנו במהלך השנה החולפת עם כ-80 ערים ורשויות מקומיות וזו המכסה השנתית כי זה אחת לשלוש שנים, זה חוזר ברוטינה.

משה אלקסלסי: יש כאלה שמצאו לנכון ללכת עם אחרים וזה לגיטימי.

משה אלקסלסי: יש כאלה שאחרי שבדקו חזרו אלינו, ראה דוגמא פה בשולחן, בוודאי ידבר על כך רון נחמן.

משה אלקסלסי: יחד עם זאת אנחנו לא מתכסים בשמיכה של השבחה עצמית, אנחנו לא יושבים ומהללים את עצמנו, אלא החברים יושבים פה ושוקדים בעבודה יומיומית כדי להביא את המערכת לטכנולוגיה המתקדמת ביותר.

משה אלקסלסי: ובמה הדברים אמורים?

משה אלקסלסי: קודם כל מבחינת שפת המחשוב.

משה אלקסלסי: עברנו ל – GAVA וזה מבחינת התפיסה שלי כראש רשות לשעבר, שכנעו אותי המומחים ואמרו: משה, כשאתה בונה עיר קודם תבנה את התשתיות.

משה אלקסלסי: על התשתיות אתה יכול לעשות כל מה שאתה רוצה אבל אם הבסיס לא יכול לקלוט את המערכות הנוספות אז אנחנו בבעיה.

משה אלקסלסי: לשם כך הלכנו על ה- GAVA ORACAL - - -

זבולון אורלב: אתה מדבר איתי סינית.

משה אלקסלסי: זה שפת מחשוב שמהווה את הבסיס לקלוט כלים נוספים במערכת.

משה אלקסלסי: אני אתחיל להסביר כלי, כלי כדי שנוכל להבין היכן אנחנו עומדים.

זבולון אורלב: באיזו שפה אנחנו מדברים בכנסת?

עמנואל גז: אנחנו מבוססים על מערכות של מייקרו סופט ויש לנו גם בסיס נתונים של אורקל ואין ספק שמדובר בטכנולוגיה המתקדמת ביותר.

זבולון אורלב: השפות יכולות לדבר אחד עם השנייה?

בני שיינין: בדרך כלל כן.

משה אלקסלסי: אני ממשיך להסביר את המוצרים שהם בקדמת הטכנולוגיה והם יהיו חלק מהנוף היומיומי בחברה לאוטומציה.

משה אלקסלסי: אני מדבר על BTM שזה כלי לניהול תהליכים עסקיים.

משה אלקסלסי: משרד החינוך קרוב לליבך אדוני היושב ראש, ואנחנו מנהלים רישום של תלמידים.

משה אלקסלסי: אבל הרישום זה לא רק רישום, זה כולל גם שיבוץ וגם מבחינת העלות כמה זה עולה לרשות המקומית וכמה זה עולה להורה.

משה אלקסלסי: כל זה ביחידה אחת וזה נקרא תוכנה חוצה מערכות ואתה המנהל שמשתמש בזה מקבל את הנתונים בצורה המהירה ביותר.

משה אלקסלסי: יש לנו כלים נוספים שיוזכרו אחר כך בהיבטים הגיאוגרפים.

משה אלקסלסי: בעקבות שני מכרזים גדולים שזכינו בהם השנה, אחד זה מיתב פתח תקווה, זה תאגיד המים של פתח תקווה.

זבולון אורלב: תמורת הנחה באגרה?

משה אלקסלסי: תמורת ידע ויכולת אישית ועמידה מול מתחרים אחרים.

משה אלקסלסי: כמו כן זכינו במכרז נתניה ושם אנחנו מטמיעים את הנושא של בסיס הנתונים שאנחנו עובדים ושוקדים עליו עם לוח זמנים שבדצמבר ינואר נספק את המערכת הזאת.

משה אלקסלסי: בנושא תאגיד המים של פתח תקווה בנוסף ל – GAVA אנחנו מכניסים גם את ה – ERP.

משה אלקסלסי: זה אינטגרציה של יישומים ביחידה אחת.

משה אלקסלסי: המטרה שלנו היא להכניס את הגביה ואת הפיננסים ואת החינוך ואת כל המערכות ביחידה אחת.

משה אלקסלסי: בסופו של דבר המטרה שלנו מבחינת החזון היא להביא מוצר שהמשתמש יכול להגיע לתוצאות מרוכזות ומשמעותיות במינימום זמן.

משה אלקסלסי: זו המטרה של החברה לאוטומציה ועם זה אנחנו הולכים ומתקדמים.

משה אלקסלסי: יש לנו בהחלט נושאים נוספים: CRM זה מערכת ניהול, קשר עם הלקוח.

משה אלקסלסי: אני אוהב להלהיב ראשי רשויות ולומר להם: תראו, זו מערכת שכשאתה עושה קבלת קהל, היא יכולה לתת לך תשובה כמה פעמים אותו אזרח שמגיע מולך הגיש תלונות והאם התלונות טופלו.

משה אלקסלסי: האם הילדים שלו במרכז הקהילתי, האם הם מבקרים בבתי הספר, פרופיל של התושב לגבי כל הנושאים ואתה פונה אליו באופן אישי ישיר כשאתה כבר יודע נתוני מצב לגביו.

משה אלקסלסי: לא אכביר מילים כי יש לנו תוכנית עמוסה ואני רק הפותח אבל המוטו שלנו אדוני הוא שאנחנו מאמינים בחוסנה של החברה לאוטומציה כחברה שיוצרת כ"מעיין המתגבר", ממשיכה ללא הפסק.

משה אלקסלסי: היא תעמוד בקדמת הטכנולוגיה ותיתן תשובות והמטרה שלנו היא שנהייה ראויים לתת את השירותים לרשויות המקומיות ולהמשיך להוות את הגשר כפי שאמרתי בהתחלה, מול האזרח.

משה אלקסלסי: האזרח הוא בראש מעיננו.

משה אלקסלסי: אנחנו כאן עומדים לתת פיתרונות בתחומי אינטרנט, ממשל זמין – כל הנושאים שהממשלה יושבת ומתכננת היום – לנו יש וזו אחת הנקודות החשובות: משקיעים הון עתק בפרויקטים - כשלנו יש את הידע והיכולת.

משה אלקסלסי: כיום הגענו לבשלות של העשייה ואנחנו יכולים להושיט יד לממשלה.

משה אלקסלסי: ולמרות שאנחנו 40% ממשלה, אנחנו לא מבקשים עזרה כספית ומעולם לא קיבלנו.

משה אלקסלסי: הכל תוצר מקומי בעבודה ובזיעת אפיים של עובדי החברה לאוטומציה.

משה אלקסלסי: אני מודה לך אדוני יושב ראש הוועדה על הביקור ואני מבקש מהחברים אחד לאחד שיאמרו בהתאם לתוכנית היום את דברם.

משה אלקסלסי: אני רק אציג אותם בקצרה: משה פרין הוא סמנכ"ל תוכנה ותשתיות, עמוס רובין הוא סמנכ"ל שירותי לקוחות ופרויקטים והוא אחד הטובים ביותר בתחום המים במדינת ישראל.

משה אלקסלסי: רפי ליטמן שאני יכול לומר לשבחו שהרווחים בחברה והשינויים והעמקת הגבייה ברשויות המקומיות נעשו הודות לו ולשינוי שהוא הנהיג.

זבולון אורלב: קראתי את דוח ביקורת המדינה וראיתי שיש שם בעיה עם הגבייה.

משה אלקסלסי: אורלי הר -ציון מנהלת חברת קומפלוט זה ה-GIS שאמרנו.

משה אלקסלסי: גברת רוני סופר מנהלת אגף יישומי וממשקי אינטרנט, היא למעשה הממשל הזמין ומובילה את כל הנושא.

משה אלקסלסי: אבי וגנר – מנהל אגף עיריות.

משה אלקסלסי: אצלנו זה מחולק לאגף עיריות, אגף מועצות מקומיות ויישובים קטנים.

משה אלקסלסי: מר וגנר אחראי על הערים במדינת ישראל.

משה אלקסלסי: גברת מיכל ברק – פרוייקטורית של ה-GIS.

משה אלקסלסי: בבקשה עמוס.

עמוס רובין: אכנס ישר לסדר היום מבחינת תוכנית המצגות.

עמוס רובין: אני אעביר את תפיסת הפיתרון של מערכת מידע עירונית שאנחנו מספקים היום לרשויות המקומיות.

עמוס רובין: לאחר מכן אורלי הר- ציון תציג את הפתרונות ההנדסיים והגיאוגרפים שמשלימים לפיתרון כולל לרשות המקומית.

עמוס רובין: בהמשך רוני סופר תדבר על הפורטלים האינטרנטיים תוך התייחסות לטכנולוגיה המתקדמת שיש היום וחשיפת שני סוגים שדיברתי קודם, אם זה מערכות תפעוליות לתפעול הרשות המקומית כולל המערכות ההנדסיות, איך זה ייחשף באמצעות עולם האינטרנט לאחרון המשתמשים, ולא חשוב מיקומו בעולם.

עמוס רובין: בהמשך אבי וגנר ידבר על פוטנציאל של שיתופי פעולה בכל מה שקשור במערכות מידע מקומיות עם מערכות מידע ארציות כדי, בסופו של יום, לייעל את התהליך השוטף ולתת את השירות הטוב ביותר לאזרח כי זו בעצם המטרה גם של השלטון המקומי וגם של השלטון המרכזי.

עמוס רובין: בסוף אנחנו ספקי האמצעים למתן שירות הולם לתושב, זה ככותרת, זו מטרת העל של כל הארגון הזה שאנחנו נותנים לו שירות.

עמוס רובין: כמובן רון נחמן יציג, מנקודת מבט של ראש עיר, איך באמת הוא מצפה לקבל את המידע מאותם כלים וטכנולוגיות שאנחנו מספקים.

עמוס רובין: (הקרנת מצגת)

עמוס רובין: מה קורה פחות או יותר בשוק הזה נכון להיום ובהתאם למה שקורה פיתחנו את הקונספציה שאציג בגדול.

עמוס רובין: נכון להיום, האזרחים להבדיל מבעבר, מצפים לשירות מהיר, זריז, ומידע זמין מכל נקודה שקיימת.

עמוס רובין: החל מסלולר, דרך אינטרנט וכמובן כשהוא מגיע למגע עם איש קבלת קהל בכל ארגון, ולא חשוב כרגע אם זה רשות מקומית או משרד ממשלתי.

עמוס רובין: כתוצאה מכך דרישות הרשויות המקומיות כיום הן למתן פיתרון כולל וזה חלק מהתשובה למה שמשה אלקסלסי ענה: למה כדאי לרשות המקומית לעבוד איתנו, כי אנחנו מציגים פיתרון כולל לניהול כלל הרשות המקומית מבחינת מערכת המידע וזה נותן 2 יתרונות: האחד, ההפריה ההדדית מרשות לרשות.

עמוס רובין: אנחנו מביאים רעיונות ודרישות של רשות א', מיישמים אותם ברשות א' וגם כמובן ביתר הרשויות, מצד שני כידוע, רשות מקומית מחולקת להמון יחידות משנה.

עמוס רובין: בכל יחידת משנה יש לא מעט תהליכים בין היחידות השונות.

עמוס רובין: היום אנחנו מציעים פיתרון כולל שקושר באמצעות אותם מוצרי אינטגרציה את הפעילויות השונות בין יחידות המשנה ומייעל בסופו של יום את תהליך העבודה.

עמוס רובין: דוגמא שמשה דיבר זה הנושא של מערך החינוך.

עמוס רובין: הקשר בין גביית שכר לימוד לבין שיבוץ ילדים לבין דיווח מבית הספר למערכת העירונית ומהמערכת העירונית למשרד החינוך – מבחינתנו אנחנו יכולים להגדיר את זה כתהליך אחד ארוך שיש בו תחנות שונות.

עמוס רובין: כל רשות יכולה להגדיר את התחנות שלה ובהתאם לכך אנחנו בונים את החליפה המותאמת לאותה רשות.

עמוס רובין: אחרי שהגדרנו את הציפיות ואת הדרישות של הרשויות הגדרנו חזון שממנו אנחנו מתקדמים קדימה איך ליישם את זה הלכה למעשה.

עמוס רובין: החזון אומר דבר מאוד פשוט.

עמוס רובין: במרכז יש לנו את מערכת המידע של הרשות המקומית שכוללת בתוכה את כל היישומים התפעוליים שמשרתים את כל הפקידות שבאה במגע עם תושבים או בינה לבין עצמה.

עמוס רובין: ארחיב על מערכת המידע הזו בהמשך.

עמוס רובין: מסביב למערכת המידע אנחנו רואים 5 סוגי לקוחות שמבחינתנו אותה מערכת מידע תשרת את כל הלקוחות האלה באותה מידה ולא יהיה מצב של שכפול מערכות מידע ושינוע קבצים וכדומה.

עמוס רובין: ברגע שיש אובייקט מסוים במערכת המידע שמשמש את העובד, אותו אובייקט יכול לשמש את התושב, את הספק, את העובד, את המנהל ברשות המקומית וכמובן את השלטון המרכזי.

עמוס רובין: מבחינתי, ברגע שיש לי נתון בסיס כמו נתוני תושב או נתוני נכס או נתוני תקציב, יש לי אותו במקום אחד פעם אחת וכל מי שיש לו הרשאה מכל 5 המשתמשים בפוטנציאל – יכול לגשת לאותו נתון ללא צורך לשכפל, לשנע נתונים וכו'.

עמוס רובין: זו תפיסת הפיתרון הכולל וזה מוביל אותנו להגדרה מאוד מעמיקה של איך תיראה בסופו של דבר מערכת המידע העירונית.

עמוס רובין: זה צריך להביא אותנו למצב שמערכת המידע תהפוך להמון אובייקטים תפעוליים שבפוטנציאל יכולים להשתמש בטכנולוגיות המתקדמות, ולא חשוב אם זה דוט נט בכנסת או GAVA בחברה לאוטומציה, בסופו של דבר האובייקטים האלה עטופים וניתנים לתפעול מכל סביבה שהיא.

עמוס רובין: איך עושים את זה הלכה למעשה?

עמוס רובין: תוך התייחסות לכל מה שקורה בהתפתחות מערכות המידע בעולם בכלל ובארץ בפרט.

עמוס רובין: שימוש מתקדם עם כלים טכנולוגיים מבית היוצר של יצרנים עולמיים החל ממערכות הפעלה מתקדמות, הרי אנחנו לא מייצרים מערכות הפעלה ובסיסי נתונים.

עמוס רובין: ההתמחות שלנו זה בייצור התהליכים העסקיים של השלטון המקומי.

עמוס רובין: אנחנו אורזים מוצרים מבית היוצר העולמי – אם זה מוצרי ERP בחלק מהדברים, אם זה מוצרים לניהול קשר עם הלקוח.

עמוס רובין: הרי מערכת לניהול קשרי לקוחות, ולא משנה כרגע אם הלקוח הוא לקוח של סלקום או אורנג' או אוסם או שהוא לקוח של רשות מקומית או של משרד הפנים או משרד החינוך.

עמוס רובין: מבחינתי לקוח נמצא במרכז, סביבו יש לא מעט פעילויות.

עמוס רובין: חלק מהפעילויות אלו פעילויות מוניציפליות.

עמוס רובין: אני כורך את אותה מערכת לניהול קשרי לקוחות עם מערכות הליבה הייחודיות של השלטון המקומי.

עמוס רובין: בנוסף שימוש בכלים מאוד מתקדמים לאינטגרציה ושילוב תהליכים עסקיים.

עמוס רובין: כמו שהזכרתי קודם, העולם הישן של מערכות המידע תמך באספקת תוכנה לכל יחידה ויחידה.

עמוס רובין: כמו שלמשל בכנסת נניח לכל משרד ומשרד הייתה תוכנה משלו או אפילו בתוך המשרד עצמו – כל אחד בתחום ההתמחות שלו – מי שמתעסק במשאבי אנוש הייתה לו תוכנה משלו ומי שמתעסק בנושאים הנדסיים הייתה לו תוכנה משלו ומי שעוסק בלוגיסטיקה הייתה לו תוכנה משלו – העולם היום מספק מוצרים שניתן לקחת את אותם אובייקטים פעילים.

עמוס רובין: ובאמת, אם זוהה תהליך חוצה ארגון אני יכול לקחת אובייקט מכל תוכנה ותוכנה, לקשור אותו תחת תהליך אחד ולבצע מעקב ובקרה וזה המפתח לייעול התהליכים, כשיש שליטה מעקב ובקרה אחרי ביצוע הפעילויות באמצעות מערכת המידע.

עמוס רובין: אנחנו מתייחסים למערכת המידע ככלי שבאמצעותו מנהלים את הארגון בצורה הרבה יותר יעילה.

עמוס רובין: המטרה שלנו היא לספק אמצעים כדי שהעבודה בארגון אותו אנחנו משרתים תהיה יותר יעילה.

עמוס רובין: בנוסף – כלים למקבלי החלטות.

עמוס רובין: לא יעזור כלום, בכל ארגון יש הנהלה.

עמוס רובין: ההנהלה חייבת להיעזר בכלים שיקבלו את הנתונים מהמערכות התפעוליות באופן זמין שעל פיהם הם יקבלו את ההחלטות.

עמוס רובין: דוגמא קלאסית, שוב מעולם משרד החינוך.

עמוס רובין: מעת לעת אנחנו מבצעים ניתוחים דמוגרפים על מפות גיאוגרפיות למשל בנושא של מערכות ה-GIS ורואים את התפלגות התלמידים על פני מפות וזה נתון, טוב מראה עיניים, שיכול לתת למקבל החלטה כיוון האם להקים פה גן, לא להקים פה גן וכו'.

זבולון אורלב: אני חייב להזכיר, אהובה פיינמסר נמצאת פה, לאהובה ולי היה מנכ"ל במשרד החינוך, קראו לו אליעזר שמואלי, והוא התנגד מאוד למחשב את שעות ההוראה.

זבולון אורלב: למה?

זבולון אורלב: הוא אמר: עד עכשיו אנחנו במשרד מחליטים אם לפתוח כתה או לא לפתוח כיתה והאינפורמציה היא רק בידינו.

זבולון אורלב: מרגע שיהיה מחשוב, אגף התקציבים יתחיל לראות לנו יותר מדי ויגיד: אין הצדקה לפתוח פה כיתה.

זבולון אורלב: ולכן אליעזר שמואלי ממש התנגד ואנחנו הצעירים היינו צריכים להילחם כדי למחשב.

זבולון אורלב: לכן, לפעמים לא כדאי למחשב.

זבולון אורלב: ככה אני מחליט לפתוח כתה, מי יגיד לי לא? אני פותח כיתה.

עמוס רובין: דוגמא נוספת מעולם החינוך - - -

זבולון אורלב: אגב, אחרי החינוך הייתי גם שר הרווחה אז תביא גם דוגמא מעולם הרווחה.

זבולון אורלב: ועכשיו אוכל להגיד לכם שהייתה לי אכזבה מרה כשבביקורים שלי ראיתי הרבה רשויות מקומיות שעדיין לשכת הרווחה עובדת כמו בתקופת ימי הביניים.

משה אלקסלסי: אבי וגנר ייתן סקירה בהרחבה בנושא הזה.

עזריאל בלזם: כשמשרד הרווחה היו בעיריית רחובות הראינו את הבעיות של הפונים שלנו על גבי מפה בעזרת ה-GIS, הם אמרו: אולי עוד 30 שנה נגיע לזה.

עמוס רובין: בנושא רווחה משתמשים במחשוב או באי מחשוב כתירוץ בגלל צנעת הפרט, שמים את כל המידע במקום אחד, אף אחד אין לו נגישות אבל היום בעולם המתקדם יש שיטות - - -

זבולון אורלב: אני לא שמעתי על התירוץ של צנעת הפרט, אני שמעתי רק על בעיות כספיות.

עמוס רובין: בכל אופן, בפורטל ארגוני הרעיון הוא שכל היישומים האלה, ולא חשוב כרגע אם זה יישומים מבית היוצר של החברה לאוטומציה או שילוב של כלים קיימים, משולבים תחת מה שנקרא: ממשק משתמש אחיד, ולא חשוב כרגע מי אני.

עמוס רובין: האם אני ספק או האם אני תושב מהבית – מפעיל את אותם יישומים תחת מתן פיתרון מושלם לכל מה שקשור כמובן לאבטחת מידע וכו'.

עמוס רובין: כי בלי זה חבל על כל העבודה.

עמוס רובין: ככל שהטכנולוגיה יותר מתקדמת גם מפתחים סביב זה הרבה מנגנוני אבטחה כדי למנוע את המצב של הגעת מידע לא נדרש ליעד.

בני שיינין: האזרח שניגש לקבל מידע, מאיפה הוא מקבל את המידע?

עמוס רובין: על כך תרחיב מייד רוני סופר אבל התפיסה המקורית היא שאנחנו עובדים על אותם אובייקטים כלומר שגם העובד וגם האזרח מפעילים את אותו שירות.

עמוס רובין: בנוסף אנחנו מתייחסים למה שקורה במגזר הציבורי בארץ - הפעלת מערכות ERP.

עמוס רובין: כמובן שאנחנו חייבים לקחת בחשבון את כל מה שקורה בארץ, במיוחד למערכות משיקות למערכות המוניציפליות.

עמוס רובין: התייחסות לנושא ה-ERP שקיים כמובן גם במשרדי הממשלה, במערכות הבריאות ובאוניברסיטאות.

2482: הוא לא נמצא במשרדי הממשלה, אי אפשר לעשות הצגה, פסדה.

2482: איןERP במשרדי הממשלה, שלא יספרו סיפורים.

2482: אין בכלל בשירותים.

2482: ERP יש בתעשייה.

2482: במגזר של הרשויות המקומיות, בכל העולם, אין ERP, מפתחים את זה היום.

2482: זה מה שנקרא פיתוח תוכן.

2482: מנסים באמצעות המרכבה לעשות את זה.

2482: משרד העבודה והרווחה לא מחובר בכלל ל- ERP.

עמוס רובין: אחרי שהצגנו פחות או יותר איך אנחנו משלבים גם מוצרים וגם מערכות, אגיד מה היה בעבר.

עמוס רובין: כמו שציינתי קודם, היו לנו הרבה מערכות תפעוליות ששימשו את כלל הפקידים בכל השלטון המקומי.

עמוס רובין: יושב ראש החברה, משה אלקסלסי, הציג את התפיסה הכוללת, 15,000 משתמשים, מעל 200 רשויות שתפעלו את כל המערכות האלה כאשר יש מערכות כוח אדם בשכר, מערכות פיננסיות, הכנסות אבל הדיבור ביניהן היה באמצעות ממשקים או באמצעות העברת קבצים כאלה ואחרים בין מערכות וכמובן ממשקים למערכות חיצוניות ולגורמים חיצוניים.

עמוס רובין: זה מה שהיה בעבר.

עמוס רובין: תפיסה החדשה שלנו היא תפיסה שאומרת: אני נותן פיתרון כולל לרשות המקומית כאשר הפיתרון הכולל הזה מתחיל מממשק משתמש אחיד שמשמש גם את תיק התושב, שעל כך רוני סופר תסביר, איך התושב מהבית יכול לקבל נתונים מתוך אותן מערכות תפעוליות.

עמוס רובין: כמובן ניהול קשרי לקוחות – אותה מערכת ניהול קשרי לקוחות, בסוגריים CRL- וכמובן פורטל ארגוני שקושר את כל היישומים האלה.

עמוס רובין: במרכז יש לנו את כל המערכות התפעוליות, ופה יש רק דוגמא של כל המערכות התפעוליות כאשר מבחינתי זה לא משנה אם המערכת התפעולית היא פרי תוצר של החברה לאוטומציה או שילוב של מוצר חיצוני.

עמוס רובין: הדבר החשוב ביותר הוא שיש לי פה מוצרים לביצוע אותה אינטגרציה בין כל היישומים השונים לניהול התהליך העסקי.

עמוס רובין: למשל, במיתב פתח תקווה הצענו פיתרון שחלק מהיישומים האלה הם מבוססי ERP, לא לקחנו את כל ה- ERP, בדיוק כמו שרון נחמן אמר.

עמוס רובין: אין היום ERP שנותן מענה לכלל התפעול השוטף של רשות מקומית או של הממשלה בכללותה.

עמוס רובין: לקחנו אובייקטים מסוימים שהם מבחינתנו מוכנים לתפעול בתאגיד מים, שילבנו אותם באמצעות אותם מוצרי שילוב, מוצרי אינטגרציה, עם מערכות הליבה שלנו כמו למשל מערכת גבייה וצרכנות, מערכת גיאוגרפית והנדסית.

עמוס רובין: לקחנו מוצרים כאלה יחד עם יישומים בודדים מה – ERP בשילוב תשתיות התוכנה האלה יצרנו פיתרון כולל לתאגיד המים.

עמוס רובין: אותו דבר נתנו פיתרון כולל לעיריית נתניה רק שחלק מהיישומים הם לא ה – ERP של סל המוצרים שלנו כי אנחנו מאמינים שבנושא פיננסים, לוגיסטי, תקציב וכו' – המערכות שלנו יותר בשלות מאשר ERP לתת מענה לרשות מקומית.

עמוס רובין: מתחת לזה, ניתן לראות בשקף, יש את היישומים התשתיתיים שמשרתים את כל היישומים.

עמוס רובין: אם זה מערכות לניהול מערכות מידע למנהלים, מערכות גיאוגרפיות, מערכות לניהול מסמכים.

עמוס רובין: אתם יודעים שבעבר כל מערכת היה לה אובייקט של ניהול מסמך צמוד, אם היה בכלל.

עמוס רובין: היום התפיסה היא שמסמך אחד יכול להוות בסיס לכמה יישומים שונים.

עמוס רובין: למשל אם קיבלתי מכתב תודה בנוגע לעובד מסוים בצרכנות מים, אז אני אצטרך להצמיד את המכתב הזה גם למד המים שהוא קיבל עליו את מכתב התודה וגם למשאבי אנוש.

עמוס רובין: כלומר המכתב הזה צריך להיות צמוד גם למערכת הזאת וגם למערכת הזאת, וזה מכתב אחד.

עמוס רובין: זה אובייקט אחד שמשולב לכמה יישומים תפעוליים, ולא שיהיה מצב שיש כל מיני שכפולים וציונים וכו'.

עמוס רובין: וכמובן – ניהול הרשאות מאוד מוקפד.

עמוס רובין: מתחת כל זה או מעל כל זה, לא משנה כרגע איך מסתכלים על העיגול, הדבר החשוב ביותר, ועל כך אבי וגנר ירחיב בהמשך – זה שילוב מערכות חיצוניות בתוך המערכות המקומיות.

עמוס רובין: כבר עכשיו אנחנו מממשים שילוב מתוך מערכת אכיפת הגבייה, הפעלת אובייקט במשרד התחבורה לרישום ועיקול של רכב.

עמוס רובין: מי שלא שילם בזמן ארנונה או דוחות חנייה, באמצעות החץ הזה אנחנו פונים למשרד התחבורה ועושים עדכון מיידי.

עמוס רובין: הפוטנציאל הזה צריך לדעתנו להתרחב להרבה תחומים כי מבחינתי – האזרח נמצא בראש מעיננו והוא צריך לקבל שירות, ולא חשוב כרגע אם השירות הוא על ידי גוף מקומי או פה צריך להשתמש ברקע בגופים אחרים וכמובן האינטראקציה של התושב עם הרשות המקומית היא הרבה יותר אינטנסיבית.

עמוס רובין: לסיכום אמחיש הלכה למעשה איך בעצם העסק הזה עובד.

עמוס רובין: כאן אתם רואים דוגמא של מה שאנחנו מיישמים בפתח תקווה.

עמוס רובין: יש לי ברקע מוצר CRL של סף.

עמוס רובין: מוצר ניהול קשרי לקוחות של סף ובמרכז יש לי את אותו אובייקט, זה אובייקט שמבחינתי הוא אובייקט תפעולי שמופעל על ידי מערכת חיצונית או שמופעל על ידי פקיד באופן יזום ואותו אובייקט יכול להיות מתופעל על ידי האזרח מהבית, שעל כך רוני תרחיב בהמשך.

עמוס רובין: בעצם זה הצגת דוחות מצב החובות שלו לרשות המקומית.

עמוס רובין: דוגמא נוספת זה הפעלת מערכות גיאוגרפיות מתוך מערכת ה- CRL, מתוך מערכת ניהול קשרי לקוחות.

עמוס רובין: אם אני נמצא היום על תיק של נכס מסוים אני יכול לראות בדיוק איפה הוא ממוקם במפה על ידי הקלטת כלי בתוך מערכת ה- CRL.

עמוס רובין: בתוך מערכת של סף שילבתי אובייקט גיאוגרפי וזו בעצם הטכנולוגיה המתקדמת ביותר של הפיכת האובייקטים האלה לאובייקטים עטופים שניתנים לתפעול מכל מקום בכל זמן.

עמוס רובין: עד כאן.

עמוס רובין: כעת אתן את רשות הדיבור לאורלי שתרחיב את נושא ה- GIS.

אורלי הר-ציון: בחרתי להתחיל את ההרצאה בסיפור קצת אחר, קצת ברמה מקרו עולמית, אסון התאומים.

אורלי הר-ציון: לא מזמן צוין 5 שנים לאסון התאומים.

אורלי הר-ציון: מה שלא מתואר בעיתונות זה ניהול כל המשבר מאחורי הקלעים שבעצם הוצל לא מעט בעזרת ה- GIS.

אורלי הר-ציון: מה זה GIS?

אורלי הר-ציון: מה מנהלים איתו?

אורלי הר-ציון: (הקרנת מצגת)

אורלי הר-ציון: המונח עצמו כפירוש זה geographic information systems – זה בעצם טכנולוגיה שמאפשרת לראות נתונים במרחב.

אורלי הר-ציון: היא נותנת תמונת מבט לעומק של מידעים שונים.

אורלי הר-ציון: המידעים יכולים לבוא מתחומים שונים, הן גיאוגרפיים והן לא גיאוגרפים.

אורלי הר-ציון: כלומר גם בתחומי החינוך, גם בתחומי ההנדסה וגם בתחומי הרווחה, ואתן לא מעט דוגמאות בהמשך.

אורלי הר-ציון: ה – GIS זה בעצם טכנולוגיה ולא המידע עצמו שמאפשר לראות את המידע על גבי מפה, החל ממידע שיכול להיות לא נראה לעין, מתחת לאדמה, כשמדובר על תשתיות, דרך מידע שהוא על פני האדמה עד שאתה עולה לגובה ומקבל אספקט נוסף.

אורלי הר-ציון: זה בכמה מילים כדי לחבר את כולנו למה זה GIS.

אורלי הר-ציון: באסון התאומים ניהול כל המשבר בוצע על ידי תחום ה- GIS.

אורלי הר-ציון: הוקם מרכז חירום שעבד 24 שעות ביממה, 7 ימים בשבוע.

אורלי הר-ציון: היו שם אלפי מתנדבים שפעלו בליקוט ואיסוף של מידעים כאלה ואחרים מגופים שונים שזה יכול להיות רשות מקומית, זה יכול להיות כיבוי אש, משטרה, מכל גוף שהוא שהיה לו איזשהו מידע שיכול היה לעזור בניתוח האסון, בפינוי ובנתונים כאלה ואחרים שיכולים לעזור בניהול המשבר.

אורלי הר-ציון: אחת הבעיות הקשות שהייתה בניהול האסון בעזרת ה – GIS הייתה כל האחידות של המידע הזה.

אורלי הר-ציון: ואנחנו ראינו אותו גם בארץ, במלחמה האחרונה, בפרסום האחרון של המלחמה כשלצורך העניין, הדוגמא של צילומי אוויר כאלה ואחרים ששירתו את כוחות היבשה שהיו שונים מהצילומים ששירתו את כוחות האוויר.

אורלי הר-ציון: זאת אומרת, אין אחידות במידע עצמו ואנחנו עדים לשוני הזה דווקא בזמן משבר.

אורלי הר-ציון: אותם גופים עשו אינטגרציה בניתוח מידע כללי כזה בעזרת הטכנולוגיה של ה – GIS.

אורלי הר-ציון: תמונות נוספות כדי לקבל מושג מה היו התוצרים של ה – GIS באותה תקופה.

אורלי הר-ציון: מיפוי של אזורי הקביעה וההשפעה מהם.

אורלי הר-ציון: איפה נהרסו בניינים ממש, איפה נופצו זכוכיות, כלומר מיפוי לפי אזורים מסוימים של עומק הפגיעה שזו דוגמא אחת לגבי תוצר.

אורלי הר-ציון: דוגמא נוספת זה כל המידע על המבנים ודרכי הגישה לכל צוותי החירום למיניהם.

אורלי הר-ציון: איך נכנסים למבנים האלה, מה דרכי הגישה הנוחים, היכן המעליות שם.

אורלי הר-ציון: כל הנושאים האלה שהיו מפוזרים אצל גופים שונים.

אורלי הר-ציון: עוד תשואה שהובאה דווקא למנהלים ולמקבלי החלטות זה כל הנושא של האסון בראייה של תלת מימד.

אורלי הר-ציון: כלומר מעבר לראיית המפה ועליה נקודות - קצת להסתכל על זה מזווית תלת ממדית, גבהים, מה יכול לקרות.

אורלי הר-ציון: זה העולם.

אורלי הר-ציון: עכשיו אנחנו נכנסים אלינו פנימה לתוך הארץ הקטנה שלנו שגם פה נעשה לא מעט גם ברמה הטכנולוגית פה בחברה לאוטומציה בפרט, בכלים שיכולים לתת תוצרים.

אורלי הר-ציון: אתחיל מהדוגמאות של התוצרים ואחר כך אחדד על הטכנולוגיה.

אורלי הר-ציון: עיר לדוגמא היא נצרת עילית שעשינו ניתוח לגבי איזשהו אזור שנוצר בעיר בראייה תלת ממדית.

אורלי הר-ציון: התעמקנו בכל הנושא התכנוני, מה אפשר לבנות, איך אפשר, גבהים, שכונות חדשות.

אורלי הר-ציון: עיר נוספת לדוגמא היא עיריית אריאל.

אורלי הר-ציון: כפי שאתם רואים, כל הנושא התכנוני, ועדות לתכנון ובנייה, GIS עירוני, שימושי קרקע, מה בונים?

אורלי הר-ציון: מה מותר לבנות.

אורלי הר-ציון: כלומר, אתה רואה מה קיים היום בשטח לעומת מה מתוכנן, מה שימוש הקרקע הייעודי.

אורלי הר-ציון: דוגמא נוספת זה התמרורים.

אורלי הר-ציון: צמתים, מיפוי של קווי שפה למיניהם.

אורלי הר-ציון: בנושא החינוך: מיפוי עיר, חתך גילאים, עולים לכיתה א', בתי ספר, גם ברווחה עובדים יחד עם משרד הרווחה.

אורלי הר-ציון: דוגמא נוספת: מיפוי לפי שכבות אוכלוסין.

אורלי הר-ציון: מפה שמסמנת את כל התושבים שגרים במקום מסוים.

אורלי הר-ציון: מפה לפי מרשם אוכלוסין, כל המידע, אם זה חירום ואם זה לא חירום – מי הם האנשים שנמצאים שם.

אורלי הר-ציון: הכל בהתאם לחתך הגילאים.

אורלי הר-ציון: נושא טכנולוגי נוסף זה שילוב כל הנושא של ה – GIS יחד עם מערכות טכנולוגיות שזה איזשהו פיתרון שאנחנו נותנים.

משה אלקסלסי: אבקש שמיכל דביר ממנמ"ר חיפה תציג בקצרה את פעילות העירייה במלחמה האחרונה בשילוב המערכות הטכנולוגיות.

מיכל דביר: בעיריית חיפה הקמנו אתר חירום שאותו לא הצליחו להפיל.

מיכל דביר: בזכות ה- GIS, בנוסף למערכות המידע שהיו לנו, חלק בעזרת החברה לאוטומציה, היה בחמ"ל מידע פעיל וכל נפילה של טיל היו לנו את כל העזרים הנדרשים לתפקוד מיידי.

מיכל דביר: למשל, קובץ אוכלוסין - כל הגופים של העירייה יוכלו לדעת מה קרה, אם נפל טיל במקום מסוים ויש פגיעות - אצלנו יודעים להעלות את המקרה על המפה תוך שנייה.

מיכל דביר: קובץ אוכלוסין - יכולים לדווח למשרד הפנים, יודעים מקובץ ארנונה.

מיכל דביר: על פי הקבצים יודעים מי בעל הבית ומי התגורר שם.

מיכל דביר: אצלנו בחמ"ל ישבו הנציגים של פיקוד העורף והמשטרה וגם הם קיבלו נתונים.

מיכל דביר: בקרת הרמזורים - חלק מהצילומים העלינו באתר.

מיכל דביר: גורמי ההצלה מכירים די טוב את חיפה - - -

זבולון אורלב: בנושא קשישים, חשוב לדעת אם יש אדם זקן במבנה מסוים שנפגע - - -

מיכל דביר: במיוחד במבנים מאוד גדולים.

מיכל דביר: הייתה נפילה ביום שישי בצהריים במבנה ענק שיש בו מאות דיירים.

מיכל דביר: הוצאנו את כל הנתונים במחשב כדי לראות מה קורה איתם, מי גר בבניין הזה, למצוא את מספרי הטלפון, לדעת את שכבת המבנים, שכבת הדרכים, תוכניות מפורטות, מיקומים, דרכים לחילוץ.

מיכל דביר: בכוונת העירייה להמשיך ולאסוף מידעים רבים ככל האפשר לכל מקרה ובמיוחד למקרה של מלחמה וזאת ביחד עם שילוב של מערכות מידע נוספות.

אורלי הר-ציון: לסיכום דברי, המטרה היא לממש את הקשרים בין כל השחקנים הקיימים פה, להשקיע רבות בכל אינטגרציות המידע, לתת את מקסימום המידעים לתושב, לאזרח ולכל מי שצריך.

אורלי הר-ציון: כפי שאתם רואים במצגת, מטרתנו ברמה אופרטיבית היא לגרום לשיתוף הידע הקיים לטובת ניהול המידע ולנו כחברה יש מקום לא קטן בנושא זה עם כל השונות הגדולה של הלקוחות שלנו, ליצור מנוף מוגבר לשיתוף פעולה בין כל הגורמים, תודה.

אורלי הר-ציון: (הקרנת סרט של החברה לאוטומציה)

אשר וטורי: אחת השאלות המהותיות בכל הנושא היא איך כל המידע מגיע לאזרחים שאין להם גישה למחשב?

אשר וטורי: קשישים, מוגבלים, עניים - איך הם מגיעים לאינפורמציה הזאת?

איציק כהן: זו לא בעיה של החברה לאוטומציה, זו שאלה לממשלה.

מיכל דביר: החזית היא דרך הטלפון ומאחורה.

מיכל דביר: אצלנו בעיריית חיפה יש "קול סנטר" פעולות שמתבצעות באמצעות הטלפון – תשלומי ארנונה וכן אמצעים נוספים עבור המוגבלים.

איציק כהן: יש לנו לדוגמא את רון נחמן.

איציק כהן: ראשי רשויות צריכים להתארגן בנושאים האלה.

איציק כהן: אתמול ישבו ניב אחיטוב עם עוד כמה אנשים ודנו בנושא.

איציק כהן: אי אפשר לפתור את הדברים אם זה לא יתחיל מלמטה, מהתושב ויגיע לרשות.

משה אלקסלסי: כעת נשמע את רוני סופר – מנהלת אגף הפיתוח של יישומי האינטרנט בחברה לאוטומציה.

משה אלקסלסי: (הקרנת מצגת)

רוני סופר: כפי שאתם רואים - התושב שהוא לקוח הרשות נמצא במרכז.

רוני סופר: ברגע שיש את נושא חוק חופש המידע – זכותו של כל תושב לקבל את המידע ולקבל שירותים משופרים וכמובן הנגישות למידע משפרת את איכות השירות.

רוני סופר: כפי שאתם רואים במצגת, כך נראית רשות זמינה.

רוני סופר: יש חלוקה של תשלומים: מאפשר שירות תשלומים עבור הרשות המקומית.

רוני סופר: נושא חניה, ארנונה, ביוב.

איציק כהן: יש לנו ידע מאוד רחב בנושא של תשלומים.

איציק כהן: אנחנו יכולים לעזור בנושאים האלה וכדאי לכם לשתף פעולה עם הצוות של תשלומים במשרד האוצר.

רוני סופר: לנו יש את שירות התשלומים שלנו.

איציק כהן: כדאי שתבדקו את הנושא.

משה אלקסלסי: אנחנו מוכנים להושיט יד.

רוני סופר: פורטל התשלומים שלנו נותן שירות, משלם מול המערכת התפעולית.

רוני סופר: מול 104 רשויות.

רוני סופר: מאחורי המערכות האלה יש מערכות שליטה ובקרה של הקווים, תשתיות בסיס הנתונים, מערכת מרומזרת.

זבולון אורלב: הפורטל עובד מול 100 ומשהו רשויות.

זבולון אורלב: יש נתונים כמה אזרחים מנצלים את זה?

רוני סופר: הפורטל מאפשר לתושב להיות מנוי.

רוני סופר: כרגע יש כ-20 אלף מנויים בפורטל.

רוני סופר: מאחורי התשתית נמצא מוקד אנושי.

רוני סופר: מי שאין לו אינטרנט, בכל מקום ובכל זמן יוכל להיענות על ידי המוקד - - -

זבולון אורלב: מה אחוז האזרחים שמשלמים ארנונה?

רוני סופר: 800 אלף טרנזקציות.

אבי וגנר: למעלה מ 400 מיליון שקלים.

רוני סופר: מכיוון שאנחנו מכירים את התושב אנחנו יודעים היום לא רק לאפשר לו לבצע את התשלום אלא מאפשרים לשלוח לו את שובר התשלום.

זבולון אורלב: בשביל זה צריך חוק.

איציק כהן: חברי הכנסת יעזרו לנו - - -

רוני סופר: יש את הנושא של חתימה אלקטרונית וכרטיס חכם - - -

זבולון אורלב: הנושא עדיין לא מוסדר בחוק, אם את שולחת דרך המחשב ולא קיבלתי - - -

רוני סופר: קבלה דרך הדואר האלקטרוני זה לא דואר רשום, זה דבר דואר שאינו רשום.

רוני סופר: בנושא החינוך והרישום לבתי הספר.

רוני סופר: הרישום יכול להתבצע דרך המחשב.

רוני סופר: לתושב יש את היכולת לקבל גם את השיבוץ בחזרה אליו, במידה ורשות מאפשרת את השירות הזה וגם לבצע בקשה של העברה בין מוסד למוסד.

רוני סופר: יש את הנושא של ספק, כמו שאמרנו ספקי הרשות.

רוני סופר: יכולת לראות את מצב החשבון, לראות את מצב הצ'ק.

רוני סופר: חשוב להתרכז במצגת במידע האישי של התושב.

רוני סופר: עד היום ראינו שירותים שהתושב נותן את הפרטים שלו אבל הוא לא צריך להיות מנוי על השירות הזה כי הוא למעשה נותן את המידע ויוצר תהליך.

רוני סופר: הפעם נוצרת סביבה אינטרנטית חדשה שלאחר אימות וזיהוי - מאפשרת לו להיכנס לתוך המידע שלו במערכות התפעוליות.

רוני סופר: גם כאן זה מבוצע באון ליין, כלומר, בכל רגע נתון.

רוני סופר: אם תרצה לחוות את זה ולראות איך זה עובד מול נצרת עילית, אריאל וכדומה – בבקשה.

רוני סופר: התושב יכול לראות את מצב החשבון שלו, יכול לעשות reas down לתוך מצב החשבון שלו ולראות את היתרה.

רוני סופר: יכול לראות את רשימת החובות שלו, לבחור איזה מהחובות הוא רוצה לשלם ולבצע את ריכוז החובות האלה בבת אחת מול הטכנולוגיה של מה שראינו קודם של התשלומים.

רוני סופר: הוא יכול לראות את הסדרי התשלומים שלו שהוא ביצע דרך האתר בחיתוך של נושאים, בחיתוך של חודשים, באיזה חיתוך שהוא מבקש.

רוני סופר: הרשות נותנת את מרשם האוכלוסין.

משה אלקסלסי: גם ביישובים נוספים.

רוני סופר: הוא יכול לראות את נתוני צריכת המים שלו, אם זה ברמה חודשית שזה נראה כך או אם ברמה של השוואת תקופות.

רוני סופר: אנחנו לוקחים את 12 התקופות האחרונות שזה אומר למעשה שנתיים ומבצעים השוואה תקופתית בין תקופה לתקופה וכך מאפשרים לו לראות את צריכת המים שלו בהשוואה לשתי התקופות המקבילות.

רוני סופר: יש רשות שבחרה לבצע למשל גם את דיווח קריאת המים באמצעות האינטרנט.

רוני סופר: נושא החוגים.

רוני סופר: הרשות יכולה לתת לתושב את המידע לגבי החוגים, לבצע רישום לחוג דרך האינטרנט.

רוני סופר: בעל עסק יכול לראות את תהליך רישיון העסק.

רוני סופר: הוא יכול בכל רגע נתון לראות את הסטטוס של הבקשה, מי הגורמים המאשרים.

רוני סופר: במידה והגורם המאשר רוצה לתת איזשהו דיווח לקבלת מסמך נוסף הוא נכנס לכאן, כפי שאתם רואים בשקף, ויכול לראות מייד מה החוסרים על מנת להשלים את התהליך מול הרשות.

רוני סופר: דבר נוסף שחיברנו זה הנושא של הטפסים.

רוני סופר: אריאל היא הרשות הראשונה שעובדת איתנו בנושא זה.

רוני סופר: ברגע שאנחנו מאפשרים לתושב לראות את המידע שלו אנחנו יוצרים איזה שהם טפסים שמהם הוא יכול לנהל בקשות מול מה שעמוס רובין הראה עם כל המערכות האלה שהן מערכות שמאפשרות ניהול תהליכים גם מול הרשות.

רוני סופר: אנחנו יכולים ליצור את הטופס הזה כטריגר לתהליך הזיהוי למשל, בבקשה להנחה.

רוני סופר: אז זה לא טופס שהוא שקוע אלא טופס שאנחנו, כיוון שאנחנו מכירים את התושב, אנחנו מלבישים את הקבצים שלו ולמעשה זו שליחה של הטופס הזה מול הרשות, מול המערכת התפעולית – אנחנו יוצרים ומניעים תהליך של כל הנושא של בקשה להנחת ארנונה.

רוני סופר: בתוך התהליך הזה, בתוך המערכת של הרשות יש כבר את כל התהליכים ואבני הדרך.

איציק כהן: למרות שרוני מתעלמת פה מפרויקט משותף של ממשל זמין - - -

רוני סופר: לתושב יש יכולת גם להיכנס ולראות את מערכות ה- GIS כלומר, אנחנו מאפשרים לו כבר לראות את הסביבה שלו ואם הוא רוצה כל נתון אחר בתוך הרשות המקומית.

רוני סופר: נקשור את זה לחינוך, הוא יכול לראות אילו מוסדות חינוך קרובים למקום מגוריו.

רוני סופר: יש רשויות שכבר יישמו גם את כל נושא של יכולת לראות את מסלולי ההסעות של התלמידים, לראות את המסלולים הקצרים, המסלולים הארוכים.

רוני סופר: הוא יכול לראות את כל דוחות החנייה, שלו, לבחור גם אילו מדוחות החנייה הוא רוצה לשלם בצורה מרוכזת.

רוני סופר: פנייה למוקד - למעשה התושב יכול לפנות למוקד העירוני באמצעות הפורטל שהטרנזציה של הפניה היא לא במייל אלא ישירות לתוך מערכת המוקד.

רוני סופר: אנחנו עובדים מול מערכות המוקד העירוניות של הרשות וברגע שהוא מכניס פנייה הוא יכול לראות מה הסטטוס שלה והוא מכניס אותה ישירות לתוך המערכת האמיתית של הרשות.

רוני סופר: יש את הנושא של איתור בקשות בנייה שהתושב יכול לבדוק סטטוסים של מבנים, להיכנס פנימה ולראות גם מול המערכות ההנדסיות שמתנהלות מול ה – GIS.

רוני סופר: הוא יכול לראות את זה בכל מיני רמות: לפי גושים, חלקות, כתובות וכדומה.

רוני סופר: דבר נוסף, אנחנו מחברים את המידע המקומי לפורטל האישי שלו.

רוני סופר: זה אומר שבפורטל העירוני אנחנו מקיימים את כל הנושא של המידע הכללי שהוא יכול לראות.

רוני סופר: אם זה הודעות רשות, אם זה אירועים שקורים ברשות – פרסום חוגי עזר, תביעות משפחתיות – כל מה שמתנהל במידע הכללי של הרשות, כאן אנחנו מאפשרים לו לראות בחתך של אם זה שבועי, חודשי, יומי, איך שהוא רוצה, את כל הפעילות שהרשות מציעה.

זבולון אורלב: מה קורה עם השפה הערבית?

רוני סופר: אנחנו תומכים גם בשפה הערבית.

זבולון אורלב: כלומר כל זה קיים גם בשפה הערבית, אם רשות מקומית ערבית מעוניינת - - -

רוני סופר: אנחנו תומכים בממשק ערבי אבל הנתונים המשתנים לא תמיד מצויים במערכות.

רוני סופר: אבל למשל אתר האינטרנט שלנו, אנחנו מאפשרים בו ריבוי שפות.

רוני סופר: יש רשויות שיישמו בצרפתית, ברוסית, בערבית, אפשרנו תרגומונים - - -

זבולון אורלב: אנחנו ארץ קולטת עלייה.

זבולון אורלב: למשל עיריית עכו האתר שלה הוא גם בערבית, ברוסית - - -

רוני סופר: גם באשקלון, ועיריית חולון למשל נתנו גם באתר דף בספרדית.

רוני סופר: כמו שאתם רואים במצגת את יומן האירועים, באתר העירוני של הרשות מוזן חומר רב במשך כל השבוע.

רוני סופר: הרשות המקומית יכולה לאפשר לתושב לבחור קטגורית אילו מהנושאים מעניינים אותו.

רוני סופר: למשל נושא של ילדים ונוער או ספורט.

רוני סופר: לפי בחירת הרשות כל יום חמישי אנחנו שולחים מין עיתון וירטואלי לתושב ובעצם אנחנו מסננים את כל המידע שעניין אותו באותה קטגוריה.

רוני סופר: הוא לא צריך לקבל את כל המידע שנשטף ברשות אלא קטגורית – רק את המידע שמעניין אותו.

רוני סופר: זה פחות או יותר במהירות הנושא של רשות זמינה.

רוני סופר: אם יישאר זמן ותהיה מעוניין, אפשר להראות לך בשמחה כיצד זה מתבצע באון ליין, באינטרנט.

זבולון אורלב: זה מאוד מעניין אבל לצערי אנחנו בפיגור זמן.

משה אלקסלסי: אני מציע שהדובר הבא יהיה ראש עיריית אריאל, ידידי היקר רון נחמן שיש לו הרבה מה לומר בנושא, בבקשה.

2482: ראשית אני רוצה להודות לראש ועדת המדע והטכנולוגיה חבר הכנסת זבולון אורלב על הביקור שלפי דעתי הוא היסטורי פה.

2482: אינני יודע מתי הייתה ועדת המדע של הכנסת אי פעם בחברה לאוטומציה.

2482: אני חושב שזה חידוש מרענן שוועדת המדע מגיעה לשטח וחבל שלא באו חברי כנסת נוספים אבל הפרוטוקול לפחות יהיה כאן, וזה בהמשך למדיניות שאתה קבעת, אדוני היושב ראש, שאתה רוצה להיות מעורב בדברים הללו מהיסוד עד הטפחות ועד הגג ולהקיף את כל הדברים.

2482: במדע זה לא רק המחשוב, יש דברים נוספים, יש חממות טכנולוגיות, פיתוח ועוד.

2482: כמי שישב בכנסת אני חייב לומר שאני מאוד מעריך את העבודה הזאת ושבאת ובחרת להיות כאן.

2482: לצורך הגילוי הנאות אני מכהן לא רק כראש עיריית אריאל ולא רק כמי שדוחף את הנושא של ה smart city או מה שנקרא בעגה המקצועית, "city caryer".

2482: יש מפ"א - מפעיל פנים ארצי, כמו הבזק, כמו הכבלים שמפעיל את כל נושא התקשורת ברמה לאומית.

2482: יש מפעיל מקומי – זה נקרא "סיטי קרייר" לא "נשיונל קרייר" – זה דבר שהולך ומתפתח בכל העולם והתופעה הזאת תיתן לרשות המקומית בסופו של דבר גם את התשתיות בטכנולוגיה החדשה שמוצגת גם בפני הוועדה – ה – Y-MUX למשל - טכנולוגיה אלחוטית שאתה יושב בבית ומקבל את הצינור של האינטרנט ברוחב איזה פס שאתה רוצה ותוכל אחר כך באמצעות התוכן והתוכנה שתפתח להפעיל את כל המערכות העירוניות והאחרות.

2482: הנושא של ה – Y-MUX אצלנו באריאל זה אתר ניסוי עם חברת נורטל העולמית.

2482: הייתה לך הזמנה אדוני היושב ראש, והייתם אמורים להיות בהשקה של הטכנולוגיה הזאת אצלנו ואז פרצה המלחמה.

2482: סיכמתי איתם שזה יהיה ביום חמישי ה-19 לאוקטובר, אחרי סוכות.

2482: אתם תראו את הטכנולוגיה שמה שהציגו פה גם רוני וגם אורלי, אתה תקבל שליטה במערכות עירוניות כמו גם בתעשייה גדולה על בסיס ה-GIS זאת אומרת התוכנה הגיאוגרפית על בסיס התוכנה של האנשים.

2482: התושב עצמו או הלקוח עצמו או העובד עצמו או הכלב שמסתובב ברחוב ויש לו ציפ שנושך וכל מיני דברים כאלה, יגיעו בדרך של תמסורת אלחוטית און ליין.

2482: אתה מקבל את זה ישר ואתה שם מצלמה, אתה רואה ישר את המפגע הבטיחותי או המפגע התברואתי או כל דבר כזה שישר משדר לך למוקד.

2482: על התשתיות האלה אתה יכול לקבל את השיפור, כמו שראית את צה"ל מפגיז עם הטיל המונחה – הוא יודע בדיוק להיכן ללכת, וגם זה אלחוטי – גם פה את אותן מערכות והשאיפה שלי במשך שנים היא להביא את זה.

2482: אלא מה?

2482: אני רוצה שתדע, אתה בתור ועדת המדע צריך לדעת את המגבלות שיש לנו.

2482: אחד זה הרגולטור, זה משרד התקשורת על התדרים.

2482: יש נושא של ה – Y-MUX, 5.8 זה התדר שלו שהצבא אומר שהוא צריך אותו וזו מגבלה.

2482: דיברתי על כך עם שר התקשורת אריאל אטיאס, אני צריך להיפגש איתו ועם חברת נורטל כדי להסיר את המגבלה של הצנזורה הצבאית.

2482: כמו שהיה עם הבלוטוס ואחר כך ה – Y- FI – זה שאתה הולך עם הלפ טופ, ואמרו שהטכנולוגיה הזאת תשבש את המערכות הביטחוניות, הכל קלנפדי, אין שום דבר.

2482: ואני אומר לך גם פה: בנושא של הוועדה שאתה צריך לטפל בה לפי דעתי, אחד הסעיפים זה נושא התדרים במדינת ישראל.

2482: זו תהיה לדעתי ישיבה סגורה משום שהנושא של הספקטרום של התדרים הוא מאוד צפוף אבל בלעדיו אתה לא יכול ללכת לגישה אלחוטית ולפי דעתי זה חייב להיות אחד הנושאים של ועדת המדע.

2482: לגבי הדברים שרציתי להציג פה, הדבר הראשון: הייתה תדמית רעה מאוד של החברה לאוטומציה.

2482: תדמית קשה.

2482: נורמות של עבודה שלא מקובלות במחוזותינו, התנהגויות קשות מאוד בין הנהלה וועד, תרבות ניהולית וכל מה שאתה לא רוצה, וישיבה שהנה, אנחנו מספקים שירותים בכל הרשויות במדינה, אנחנו מונופול, הכל בסדר.

2482: עד שקמה תחרות בארץ.

2482: אני הייתי הראשון ששבר את המונופול של החברה לאוטומציה והלכתי למל"מ.

2482: הלכתי למל"מ כי רציתי ליישם את הדברים שאיציק כהן היום אומר: התושב הוא המלך.

2482: התושב או האזרח.

2482: אני כבר 10 שנים עובד על זה.

2482: התושב, אתה אני - כולנו המלך.

2482: אנחנו צריכים לקבל את השירותים מהטכנולוגיה ולא אנחנו צריכים להיות אלה שעושים את העבודה עבור הטכנולוגיה.

2482: הטכנולוגיה באה לשרת אותנו ולכן נקודת המוצא שלי זה האזרח.

2482: החברה לאוטומציה עבדה בצורה מיושנת.

2482: אני רואה פה את התמונות של האנשים.

2482: אני יושב בכל מיני מקומות, 4 מנכ"לים הוחלפו כאן בחברה.

2482: ועד העובדים לקח את אלקסלסי ואת כולם לוועדת ביקורת המדינה.

2482: התלוננו - - -

זבולון אורלב: קראתי את הדוח.

2482: קראת את הדוח, ואני אומר לך כמי שישב גם בכנסת, קלנפדי, זה הכל ריק מתוכן.

2482: מדוע?

2482: לקחת חברה שצריכה להיות עתירת ידע ועתירת טכנולוגיה שבמשך 30 שנה לא עשו שום דבר, בשנתיים האחרונות, אני יו"ר ועדת הפיתוח פה, ודחפתי את העסק הזה בדירקטוריון - - -

זבולון אורלב: אתה גם חבר דיקרטוריון?

2482: כן ואני יושב ראש ועדת הפיתוח של החברה הזאת והדבר הראשון שדחפתי, קודם כל בוועדה הזאת ואחר כך כשהבאנו את זה לדירקטוריון, עם כל המנהלים.

2482: כמו שאמר משה אלקסלסי בהתחלה, אם אין לך תשתית אתה לא יכול לנהוג, אתה לא יכול לנסוע.

2482: אם התשתית מיושנת אתה לא יכול להלביש עליה את כל הטכנולוגיות.

2482: בחודש ינואר 2007, החברה עומדת עם תשתיות שהיא יכולה להתממשק עם כל הטכנולוגיה הכי טובה שיש בעולם.

2482: חשוב מאוד שאתה תדע את זה כיו"ר ועדת המדע.

זבולון אורלב: למה אין מנכ"ל?

2482: יהיה מנכ"ל, יש ועדת חיפוש.

2482: היו 350 מועמדים.

2482: כשחברה כושלת יש 350 מועמדים.

2482: גם איציק כהן רצה להיות היושב ראש.

משה אלקסלסי: לך הוא אמר יושב ראש, לי הוא אמר מנכ"ל.

2482: אמרנו שעכשיו הולכים לעשות הגדרה בין היושב ראש והמנכ"ל, זה יהיה בסדר.

2482: אני שמח שיושב כאן איציק כהן ידידי הטוב.

2482: שר האוצר נתניהו ביחד עם ירון זליכה החשב הכללי קיבלו החלטה אחרי ששגעתי אותם, ללכת לעשות פיילוט באריאל.

2482: הפיילוט של הממשל זמין.

2482: עכשיו אני ואיציק שותפים, אנחנו עושים השלמה, ויחד עם זה יש לנו ניו אנסים שונים.

איציק כהן: אני שומע.

2482: ההבדל בינינו הוא רק שלו יש 500, 600 מיליון שקל עם דוח מבקר המדינה ולי יש קדחת.

2482: לא 500 ולא בטיח.

2482: כתבתי בזמנו תוכנית איך להקיף את כל מדינת ישראל מלמטה בעיר חכמה, מה שאיציק כהן עושה, ממשל זמין, שהתושב יקבל את כל היכולות, גם האינפורמטיביות, התקשוריות והתקשוביות.

2482: הגשתי לשמעון פרס תוכנית כמה צריך לעלות למחשב עיר.

2482: איפה הבעיות?

2482: יש ערים שלא משלמות משכורת.

2482: 51 רשויות לא שילמו.

2482: יש רשויות שהן קטנות, לא יכולות להחזיק מנמ"ר כמו חיפה עם 350,000 תושבים.

2482: איפה הבעיות שאני רואה במקרו, לא בנקודה מסוימת.

2482: לקחתי את עצמי כדוגמא בנושא של העיר החכמה לדחוף את העסק.

2482: החשב הכללי נתן לממשל זמין 3 מיליון שקל ב-3 שנים.

2482: לא קיבלנו, חוץ ממשרד האוצר שקיבל את הכסף, אפילו אגורה אחת.

2482: הגשתי תביעה למשרד הפנים, זה פרוייקט לאומי, התקציב הוא 250,000$ .

2482: אני צריך לקנות שרת, אני צריך מחשבים, אני צריך לקחת אדם שיעשה את הפורטל.

2482: אני צריך איש קשר שיישב מולו.

2482: איך אתה יכול לעשות דבר כשאין לך mashing, דברים של ממשל מרכזי וממשל מקומי.

2482: איפה האחריות של הממשלה כלפי הממשל המקומי?

2482: לכן דרשנו משר הפנים בישיבה, אני הצעתי את הדרישה הזאת, איציק ישב בפגישה, תיקן אותי.

2482: אני ביקשתי 150 מיליון בשלוש שנים, אמר איציק: לא, זה צריך להיות 500 מיליון.

2482: אמרתי: אני מסכים.

2482: הממשלה צריכה לתת 150 מיליון שקל למחשוב של הרשויות המקומיות.

2482: עיריית תל אביב לא זקוקה לזה.

2482: תקציב המחשוב של עיריית תל אביב: 120 מיליון שקל בשנה.

2482: מנהל המחשוב של עיריית תל אביב הוא איש שהיה הפרוייקטור בפיילוט שלי.

איציק כהן: עיריית תל אביב הולכת על ארנונה בלבד ב-100 מיליון שקל - - -

2482: שתבין זבולון, עיריית ראשון לציון לא צריכה אף אחד, יש לה את הכסף שלה וכן אותן 15 רשויות עשירות שמחזיקות גם את חברת האוטומציה ועובדות איתה.

2482: איפה הבעיה?

2482: אתה בתור ראש ועדת המדע צריך להסתכל בפרספקטיבה הרחבה.

2482: יש 265 רשויות.

2482: איך עוד 240 רשויות מתקדמות לעידן של המאה ה-21 ולא נשארות במאה ה-19?

2482: פה הבעיות הן סבוכות וכאן נקראת הממשלה לתת סיוע וכאן ברמה של כנסת וכאן ברמה של תקציב מדינה וכאן ברמה של תוכנית העבודה לשנת 2007 שתבוא אליכם לאישור בוועדת הכספים בכנסת.

2482: והשאלה פשוטה: האם מישהו מוועדת הכלכלה בכלל יושב בדברים האלה ושואל: איפה אנחנו הולכים לשלטון המקומי והמחשוב ומה המעמד והתפקיד של חברת האוטומציה ש-40% היא ממשלתית ו-60% זה של השלטון המקומי – ביחד 100% של השלטון במדינת ישראל.

2482: איפה היא פועלת?

2482: במקום שכל הזמן יגידו מונופול שהוא מפעיל את העוצמה המונופוליסטית שלו, במקום זה קחו את זה, תמנפו את זה, שדרגו את מדינת ישראל.

2482: אני לא רוצה לדבר על המתחרים אבל הייתי אצל המתחרים וחזרתי בחזרה לכאן.

2482: הייתי במל"מ וחזרתי לחברה לאוטומציה ולקחתי על עצמי להיות ראש ועדת הפיתוח ולהיות חבר דירקטוריון לנוכח הפעילות שלי בנושאים האלה, כולל הוועדה הלאומית לחברת המידע.

2482: לגבי האוטומציה, ופה חייב להיות דבר מאוד בסיסי: חייב להיות שיתוף בין האוטומציה לבין איציק כהן ממשל זמין.

2482: אנחנו צריכים לתפור כאן דברים.

2482: הרבה דברים ממה שעושה כאן רוני סופר או אצלנו כפיילוט מבוסס על מה שעושה הצוות של איציק כהן.

2482: החברה לאוטומציה עבדה על פיתוח תיק תושב בנפרד מהפרויקט שנקרא ממשל זמין.

2482: הפרויקט של איציק כהן עבד על הקטע של הקישור עם האזרחים בנפרד מהאוטומציה.

2482: אם היינו עושים כאן "inter face" כמו שצריך - העוצמות האלו של שילוב כוח אדם, כסף ממשלתי וכסף פרטי מהחברה הזאת, יכול להביא תועלת למדינת ישראל.

2482: בכל ישיבה וישיבה גם עם משה וגם עם איציק אני מנסה לקשור את הדברים ביחד.

2482: אני לא חושב שזה תפקיד של ועדת המדע של הכנסת אבל בכלל, כל המגזר העסקי שהוא מפתח מתממשק איתנו עם החברה.

2482: הוא מתממשק ביחד עם איציק כהן בממשל זמין, במקרו במה שהוא עושה שם.

2482: אי אפשר לקדם את נושא המחשוב במדינת ישראל אם לא יפתרו בעיות יסוד – הרשויות המקומיות והחברה לאוטומציה, אני לא רוצה להרחיב למחוזות נוספים.

2482: אבל אם אתה זוכר את ההרצאה שנתן אודי שני על לקחי המלחמה, ואם ראינו את השליטה מרחוק שהלך המפקד הצבאי בשטח אבל ישבו מול המסכים, מבחינת הטכנולוגיה שלנו, היום ניתן לעשות הכל.

2482: מה שהצבא ומערכת הביטחון קידמו, צריך להביא למערכות האזרחיות.

2482: אם אני כראש רשות, ואני מייצג פה 255 ראשי רשויות כי אני בא כוח של השלטון המקומי, אני ראש ועדת "העיר החכמה בשלטון המקומי" וועדת המחשוב של השלטון המקומי, ביחד עם רוממיה, ויש לנו כתובת אחת שרובה, בגלל השירותים ההוליסטיים זה החברה לאוטומציה.

2482: החברה עברה רביזיה שלמה לא משום שמשה ואני נמצאים כאן אלא בגלל שנעשתה עבודה מאוד רצינית, גם מצד העובדים והמנהלים שתפסו שאם הם לא יעשו את זה הם פשוט יתפרקו.

2482: אני הצעתי לסגור את החברה.

2482: כשראש ועד העובדים עשה בלגנים, ביקשתי לתבוע אותו בבית משפט על הוצאת לשון הרע ולסגור את החברה.

2482: פשוט.

2482: לא משחקים משחקים.

2482: והדירקטוריון כאן רציני מאוד והוא תומך גם בעובדים, גם במנהלים וגם בכל המערכת והתוצאות מדברות בעד עצמן.

2482: מהנקודה הזאת צריך ללכת קדימה.

2482: הדבר הראשון: תקציב לרשויות המקומיות, אלה שאינן יכולות לתת את המינימום התשתיתי ואז הן כולן גם לקוחות של החברה לאוטומציה.

2482: אז אורלי ורוני ורפי וכולם פה ומל"מ ונס וכולם - יכולים לבוא להתממשק.

2482: אם אין תשתית מי היה יכול לדבר עם איציק כהן אם הוא לא היה מקבל את הכסף לעשות את התשתית של מרכבה בשביל ממשל זמין.

2482: לא יכול להיות שממשלה רק מדברת על שלטון מרכזי, היא צריכה לדבר על שלטון מקומי.

2482: דבר שני זה ריכוז מאמצים ופה אני גם לוקח על עצמי חלק מהדבר הזה - בקשר, באמצעות המנמ"רים.

2482: פה יושבים שלושה מנמ"רים, גם מראשון לציון וגם מחיפה ומרחובות.

2482: בזמנו המנמ"רים היו כאן והחברה לאוטומציה הייתה שם.

2482: אני הבאתי אותם לוועדת הפיתוח ואמרתי: אנחנו באותה סירה, אם הסירה שוקעת כולנו נופלים.

2482: לא יכול להיות שהמנמ"רים, המומחים של השלטון המקומי לא יבואו לידי ביטוי.

2482: זה גם בוועדה שלך זבולון, דיברתי אתך על זה בזמנו.

2482: לא יכול להיות שהמנמ"רים לא יהיו שותפים לעשייה או שותפים להתוויית דרך כי הם מכירים את הדברים מלמטה.

2482: אף אחד לא מכיר את הדברים כמוהם מלמעלה.

2482: לכן זה אלמנט חובה של שיתופי פעולה בין הרשות המרכזית, הרשות המקומית ואנשי המקצוע של שני הגופים האלה – המנמ"רים כאן והמנמ"רים במשרדי הממשלה.

2482: אחרון חביב מבחינת החזון שלי.

2482: לא יעזור למדינת ישראל עצם זה שלא נותנים כסף - העולם לא עומד מלכת.

2482: אם בארה"ב היום הולכים על הפרוייקט שאני קורא לו "עיר חכמה" city caryer ואם זה עובד בטייוואן ואם זה עובד בארה"ב בעשרות רשויות וראש העיר יקבל את התשתית, אני לא צריך להיות תלוי לא בבזק ולא בכבלים ולא באף חברה אחרת.

2482: אני רוצה שכמו שיש כביש ששייך לעירייה, מדרכה שאתה הולך עליה שייכת לעירייה.

2482: החשמל היום זה המונופול של חברת החשמל, הולכים לפרק אותו, בזק כבר הפריטו אותו, הכבלים מתוך 5 נשארה החברה הוט והרשות המקומית אין לה חלק בעניין הזה.

2482: יגיד לך משה אלקסלסי כראש רשות לשעבר: אם אני אהיה בעל התשתית אני בא כוח של התושב לא של החברה ההיא.

2482: וכשעושים שכונה חדשה צריך מייד להכניס את התשתיות וצריך לשים את הפילרים את התאים בתוך האדמה ואת השרוול כדי שאפשר יהיה להשחיל את הקו של הסיב האופטי.

2482: ועל עמודי החשמל ניתן לחברת נורטל לשים את ה- Y MUX ולא צריך לחפור.

2482: אבל אז העירייה תקבל את הדברים הללו ובשביל זה היא תקבל גם ערוצים של שידור והעירייה תהיה בעלת ערוצים משלה.

2482: חיפה לא צריכה לא את בזק ולא את הוט ולא שום דבר.

2482: ראש העיר נותן לחיצה על כפתור ושולט במעגלים האלה כמו בפלורידה.

2482: והדברים האלה צריכים ללכת בצורה חקיקתית.

2482: יש הרבה עבודה שצריכה להיות חקיקתית ובזה אני מסיים כשהתחלתי עם בעיות רגולטור.

2482: לא רק תדר 5.8 אלא כל מערכת משרד התקשורת.

2482: אי אפשר לקדם שום דבר במדינת ישראל עם התקנות והרגולציה הזאת, זה בלתי אפשרי.

2482: כשפעם ראשונה באתי לעשות צירוף של הקובץ של ה-GIS שאורלי עשתה, ביחד עם מרשם התושבים, ישבתי בכנסת, התחילו להסביר לי על חיסיון שאם ייקחו את קובץ ה-GIS וייקחו את קובץ משרד הפנים ויפגישו אותם אז זה יהיה כמו הקג"ב – עינו הפקוחה של האח הגדול.

2482: אמרתי: איך זה יכול להיות?

2482: אין מגבלות אין שום דבר.

2482: צריך להביא את זה לוועדה בכנסת ולראות האם יש, האם אין.

2482: אתה לא יכול לנהל מדינה כשאתה לא יודע את המצב הגיאוגרפי שלה, מי גר על האדמה הזאת, אנשים, חיות הכל.

2482: שפעת העופות – מה אתה עושה?

2482: אתה צריך GIS אתה צריך לקבל ממשרד הבריאות כל מיני נתונים.

2482: אלו דברים בסיסיים שחייבים לבוא לידי ביטוי בדיונים אצלך אדוני היושב ראש בוועדה.

2482: בכוונה העדפתי לא לדבר כאן יותר מדי על נושא העיר החכמה שהוצגה בוועדת המדע, היא הוצגה בכל מיני מקומות, גם אצל מלי פולישוק.

2482: אני רואה את העתיד של מדינת ישראל והוא בא לא דרך השלטון המרכזי.

2482: שם יש כסף שם הכל מגיע.

2482: בסופו של דבר העתיד מגיע מלמטה, מהאזרח, מהתושבים.

2482: מהילד בבית הספר והסבא שצריך ללכת למושב זקנים או שצריך לקבל טיפול רפואי, מההורה שדואג לעבודה שלו.

2482: בשירות התעסוקה צריך להפגיש – חגי ישב שם ויודע בדיוק איך אתה מפגיש היצע וביקוש של כוח אדם.

2482: איך אתה מוצא היכן המוקדים של היצע של מקומות עבודה ושל עודף מובטלים.

2482: איך אתה עושה את הדברים האלה?

2482: מי מנהל את זה?

2482: ההוא שיושב במשרד האוצר, ההוא שיושב במשרד החינוך?

2482: לא, ראש העיר, אליו באים: תסדר לי עבודה, תעזור לי, אין לי אפשרות לטפל בילד שלי, הילד הזה צריך הסעה כי הוא לומד בחינוך מיוחד שיש רק בפתח תקווה.

2482: כל הדברים האלה מבוססים על אינפורמציה וצריך לפתח אותם בשלטון המקומי, בראש ובראשונה שני משרדים: חינוך, ואתה זבולון היית שם ורווחה וגם שם זבולון אתה היית.

2482: יש פרויקט שח"ר שהתחלנו לעשות אותו לפי דעתי גם כשאתה זבולון היית שם במשרד ביחד עם איציק כהן.

2482: אם לא תהיה רביזיה שתעזור לאיציק כהן להתגבר על משרדי הממשלה בשלטון המרכזי, להתגבר על הדברים האלה ולחבר אותם איתנו – אי אפשר יהיה להזיז שום דבר.

איציק כהן: אני כבר פעם רביעית כאן, כמענה לנושא הגבייה חברת הדואר והחברה לאוטומציה עשו פעולות לייעל את המצב.

איציק כהן: בחברת הדואר ממשיכים בשלוש מערכות ויכול להיות שם כאוס רציני מאוד.

איציק כהן: אחד הוא הנושא של דואר רשום שאנחנו הולכים לשפר מהממשל לכיוון האזרח.

איציק כהן: השני הוא אשרת תשלומים שקורם עור וגידים והשלישי הוא כל מערכת כספת שאנחנו בונים עבור האזרחים עצמם.

איציק כהן: חברת הדואר נמצאת במצב שמבחינה טכנולוגית יש לה בעיות חמורות.

איציק כהן: אותו כנ"ל יכול לקרות עם החברה לאוטומציה.

איציק כהן: הנושא התקציבי, מה שרון נחמן אמר זה נכון, עזבו את המנטרות, רוצים הרחבה, זה 600 מיליון שקל.

איציק כהן: הפרוייקט עד 2010 הוא כזה.

איציק כהן: לא פחות מזה צריך להיות כל פרויקט האנלוגיה בין מרכבה מורשתית לבין מרכבה מוניציפלית – אותו ערך מוסף, אותו החזר השקעה.

איציק כהן: לדעתי זה סדר גודל של 500 מיליון שקל.

איציק כהן: יכולים כאן לדבר – אז הגיחון הלך ל – ERP של ICP חברת נס, עיריית תל אביב עם ארנונה הלכה עם נס ב-100 מיליון שקל פרויקט.

איציק כהן: עיריית ירושלים הולכת עם מל"מ, העיריות הגדולות הולכות ונמסות.

איציק כהן: יישארו אלה שאין להם או מתוך 102 50 רשויות שאולי חייבות כסף לאלקסלסי כי אין להן במה לשלם וה-50 הנותרות אין להן כסף אפילו עבור התחזוקה או דברים של שיפורים שצריכים עכשיו.

איציק כהן: לבוא ולפתח את זה אי אפשר.

איציק כהן: מה שרון נחמן אמר זה נכון: זו צריכה להיות מדיניות, ואני לא מדבר כאיש האוצר, אני איש של טכנולוגיה כאן.

איציק כהן: לבוא לקובי הבר ולהגיד לו: כמו שהיה אי פעם הנושא של רוחבי בממשלה צריך לעשות את זה בנושא של רשויות מקומיות ולראות מה הנתח הממשלתי, מה הנתח של החברה לאוטומציה, מה הנתח של הרשויות עצמן.

איציק כהן: אם לא – כולם יסבבו סביב הדבר.

איציק כהן: למה אני אומר את הדברים האלה?

איציק כהן: כי אם כאן החברה לאוטומציה לא תהפוך את התושב, אזרח, לאותה רמת שירותים שמתחילים לקבל היום בממשל זמין - תהיה להם בעיה.

איציק כהן: אנחנו עושים את הפיילוט באריאל ובעוד 4 ערים נוספות – לא נמשיך לעשות את הפיילוט הזה כי אין לנו כסף לדברים האלה, לא נמשיך.

איציק כהן: אם הם לא ייקחו את הנושא הזה ואת המעטפת לפחות ואת האזרח עצמו במרכז כדי שלא יאבדו את הרשויות עצמן, ואם לא תכנס, אתה אדוני היושב ראש, ועדה מיוחדת לנושאים האלה – זה לא ילך כי אנחנו נסתובב כל פעם סביב עצמנו.

איציק כהן: זה פרויקט לאומי ממדרגה ראשונה שצריך להגדיר אותו.

איציק כהן: אני לא יודע מי צריך להגדיר אותו, משרד האוצר, משרד הפנים אבל אם לא יעשו את זה, כל יום שעובר אנחנו מסתובבים סביב עצמנו ושום דבר לא יתקדם.

משה אלקסלסי: במקום שהמטרה תהיה להסביר את הטכנולוגיה החדישה שהיא נחלת החברה לאוטומציה – המטרה פה שהוועדה המכובדת בראשות זבולון אורלב, כמו שאמר ידידי רון, תמיד זורקים אלינו בליסטראות שבהחלט לא מגיעות לנו.

משה אלקסלסי: כמו שפיטרת 4 מנכ"לים, מבחינת הדימוי.

משה אלקסלסי: אנחנו שועטים בחברה בקדמת הטכנולוגיה וראינו כאן, ומי שהקשיב למערכות שלנו אנחנו משקיעים פה במהלך השנתיים הקרובות כ-50 מיליון שקל לפיתוחים, דבר חסר תקדים בחברה לאוטומציה.

משה אלקסלסי: הפיתוחים האלה שאנחנו מדברים עליהם יהיו קדמת הטכנולוגיה על מנת להחזיק מעמד ברשויות.

משה אלקסלסי: אנחנו גם זכינו במכרזים, מר איציק כהן, ויש רשויות רבות בהמתנה לראות את ההתפתחויות שלנו על מנת שנוכל להביא אותן לרשויות המקומיות.

משה אלקסלסי: ולכן, זו הבקשה שלי - להתרשם קודם כל מההיבט המקומי כי על מנת להגיע לאוכלוסיות אין טוב מהשלטון המקומי.

2482: הבעיה היא איך אנחנו מתממשקים איתו, איך סוגרים את העסק.

מיכל דביר: אני רוצה שוב להגיד – תחת ימי השגרה אבל גם ימי המלחמה שעברנו – לא משרדי הממשלה, בחיפה לפחות, ולא שירותים מחשובים – כך שאם איזשהו תושב היה צריך להזדקק למשרד החינוך או למשרד הפנים הם פשוט לא סיפקו שירותים.

זבולון אורלב: איזה שירותים משרד החינוך היה צריך לתת בקיץ?

מיכל דביר: קייטנות לא היו והעירייה מצאה פיתרונות.

מיכל דביר: משרד הפנים לא היה ואנשים לא יכלו לקבל שום שירות.

מיכל דביר: אפילו סופרמרקטים פתוחים ובתי מרקחת פתוחים שבדרך כלל העירייה לא נותנת את השירותים האלה, במלחמה אנחנו נתנו את השירותים האלה לתושבים.

זבולון אורלב: גם במקום פיקוד העורף.

מיכל דביר: פרסמנו את זה באתר האינטרנט שלנו.

מיכל דביר: אבל זו לא צריכה להיות בעיה של העירייה דווקא איפה יש סופרמרקט פתוח או בית מרקחת או קופת חולים.

זבולון אורלב: למה זה לא בעיה של הרשות המקומית?

מיכל דביר: מפני שהעירייה בדרך כלל לא אחראית על סופרמרקט.

זבולון אורלב: משרד החינוך אחראי?

זבולון אורלב: מי אחראי להגיד לאזרח איפה פתוח הסופרמרקט במצב חירום?

2482: בתור ראש רשות אני רוצה להגיד.

2482: יש מטה מל"ח, יש פיקוד העורף יש הכל אבל בעצם אין כלום.

2482: כשביקשתי מראשי הרשויות לדרוש ועדת חקירה איך ראשי הרשויות צריכים לעמוד במצבי חירום, אם זה ב-91 במלחמת המפרץ וצבי בר ברמת גן וצ'יץ בתל אביב כשכולם ברחו, ואיך הרשויות בצפון צריכות היו לתפקד.

זבולון אורלב: זה יהיה המאבק שלנו להכריז מצב חירום.

זבולון אורלב: במצב חירום יש מכונה משומנת של מל"ח ופס"ח אבל פה היה פרטצ'.

מיכל דביר: אפילו מערכות המידע בזמן חרום עבדו כולל החברה לאוטומציה 24 שעות סביב השעון.

מיכל דביר: חברות פרטיות לא רצו לבוא.

מיכל דביר: היה עימות בטלביזיה בין מנכ"ל העירייה למנכ"ל HP כי אנשים של חברתHP לא רצו להגיע לצפון.

מיכל דביר: בדרך כלל בגלל אבטחת מידע הם לא מוכנים לשלוח לנו את החומרים של קובץ אוכלוסין במייל, הם שולחים לנו את זה עם שליח.

מיכל דביר: בזמן חירום הם הסכימו לשלוח במייל כי הם לא רצו להגיע, אף אחד מהם לא הגיע.

מיכל דביר: זה במסגרת הכללית של הנושא הזה של מי עובד.

עמוס רובין: המסר בסיכום הוא שהכתובת הראשונית לאזרח היא הרשות המקומית.

אבי וגנר: דובר על מערכת פס"ח שבחברה לאוטומציה היא באחריותה של רוני – היא לא הופעלה כי משרד הפנים לא נתן את ההנחיה להפעיל אותה.

אבי וגנר: אני רק אוסיף בקצרה כי רוב הדברים נאמרו.

אבי וגנר: רון אמר יפה מאוד – חסר קשר בין המערכות.

זבולון אורלב: למה אין ממשק מרכזי אינטראקטיבי?

אבי וגנר: אנחנו מבקשים את הממשק האינטראקטיבי למערכות.

זבולון אורלב: מי צריך לעשות את זה?

אבי וגנר: לדעתי זה שיתוף פעולה בין 2 המערכות.

אבי וגנר: אחת הבעיות שאנחנו עומדים בפניהן היא שאין ממשק מרכזי אינטראקטיבי בין המערכות המרכזית והמקומית.

אבי וגנר: יש הרבה מידע באוויר, מידע שנמצא במשרדי הממשלה, מידע שקיים בכל משרד ומשרד כאשר יש לו השקה מקבילה ברשות המקומית.

אבי וגנר: לדוגמא: דבר שכולנו מגיעים אליו בכל רשות מקומית – תקציב.

אבי וגנר: איך מועבר התקציב למשרדי הממשלה בדוח?

אבי וגנר: יש בעיה בתהליך זרימת המידע.

אבי וגנר: דוגמא אחרת, נושא קובץ האוכלוסין.

אבי וגנר: אנחנו לא מגיעים אליו בצורה ישירה.

2482: אי אפשר לקבל אותו.

2482: משרד הפנים עם השטויות שלו, אי אפשר לקבל אותו.

איציק כהן: תוקף המכרז פג השנה.

איציק כהן: בשנה הבאה יהיה מכרז חדש למרשם אוכלוסין והוא לא יתנהל בצורה שזה היה עד היום.

2482: הייתה בעיה במשרד הפנים, אני אישית פעלתי כדי לעזור לאיציק כהן בזמנו בסיפור של מרשם התושבים שם.

2482: אי אפשר על רגל אחת לתת תשובות.

2482: מוכרחים לבחון בטבלה מה הם המוקשים בכל משרד ומשרד.

איציק כהן: היה מכרז בזמנו, הם בנו את המערכת זה היה זיכיון למספר שנים.

איציק כהן: החשב הכללי החליט להקדים את קריאת החוזה שלהם - - -

עזריאל בלזם: כל שנה הגיע לרשות המקומית קובץ הילדים שעתידים להיכנס לגילאי 3, 4, 5.

עזריאל בלזם: בשנה שעברה משרד הפנים גילה שמשרד החינוך מעביר את הקובץ לחברה והוא עצר את זה, לא הסכים להעביר.

עזריאל בלזם: משרד החינוך עלה על כך שאנחנו מקבלים את הקובץ בלי רשות.

אבי וגנר: בסופו של דבר היעד של כולנו, ורון אמר את זה נכון, זה שיפור השירות לתושבים.

אבי וגנר: לזה כולנו רוצים להגיע.

אבי וגנר: מדברים על שירות ישיר, על שירות זמין, אינטראקטיבי.

אבי וגנר: אנחנו מגיעים היום לרבים מהתושבים באמצעות המערכת שנקראת תיק תושב.

אבי וגנר: אותה מערכת שמגיעה לאזרח הביתה עם כל האפשרויות שיש לו מבחינת קבלת שירות ברשות המקומית.

אבי וגנר: ממשל זמין – באמצעות תיק תושב תגיע גם היא לאותו אזרח בבית.

אבי וגנר: אנחנו למעשה אותה כתובת שמגיעה כמעט לכל אזרח במדינת ישראל.

אבי וגנר: (הקרנת מצגת) מה הדרך להגיע לזה?

אבי וגנר: שאלת איך, מה הפיתרון?

אבי וגנר: לשלב את החברה לאוטומציה כגורם מרכזי באינטגרציה בין השלטון המרכזי והמקומי – זו מילת המפתח לעניין.

אבי וגנר: אנחנו נמצאים במקום הזה, בואו נשתף פעולה ונגיע לאותם מקומות.

איציק כהן: בוא נעשה ונשמע.

אבי וגנר: אני מרים את הכפפה.

אבי וגנר: יש לנו זרימת מידע דו צדדי ואנחנו מבקשים מוועדת המדע לאפשר את הקשר בין מערכות השלטון המרכזי לקבל מידע, להעביר מידע לרשויות.

אבי וגנר: מיכל נתנה דוגמא לגבי חיפה בזמן חירום.

אבי וגנר: העברת הקבצים, קובצי אוכלוסין.

אבי וגנר: המידע נמצא ברשות המקומית, בואו נעביר אותו למשרד הפנים.

אבי וגנר: דיברנו על תהליך, דיברנו על הליכה במשותף, דיברו על טכנולוגיה מתקדמת, משה התחיל כאן את הפגישה היום וסיפר על מה אנחנו משקיעים.

אבי וגנר: אנחנו עובדים על טכנולוגיה מתקדמת ביותר ואמרו את זה גם המנמ"רים של הכנסת.

אבי וגנר: ניסיון של 30 שנה של החברה לאוטומציה לא הולך ברגל.

אבי וגנר: בסופו של דבר אנחנו מכירים את כל התהליכים.

אבי וגנר: חלק גדול מתהליכי העבודה בחברה הוגדרו על ידי המשתמשים שלה וזו הגדלות של המערכת.

זבולון אורלב: אתם צריכים להחליט אם רוצים להתקשר, אתה לא צריך לשכנע אותי.

זבולון אורלב: אתה לא מצפה שתהיה החלטה ממשלתית או החלטת חקיקה שהחברה לאוטומציה תתקשר - - -

משה אלקסלסי: שלא ישמעו טענות - - -

זבולון אורלב: לפי החוק אגב, זה לא נותן שום יתרון.

איציק כהן: הפוך.

זבולון אורלב: אם תעשה 60 אחוז ממשלה, תעשה 51 אחוזי ממשלה ואז החברה ממשלתית - - -

אבי וגנר: המילה האחרונה של השקף הקודם הייתה התוצאה.

אבי וגנר: כלומר מה התוצאה של פעילות מהסוג הזה במידה ונקשור בין המערכות בדברים משותפים.

איציק כהן: אני מרגיש שטוחנים מים.

איציק כהן: הרי הכל מובן - - -

אבי וגנר: אנחנו מעמידים את התושב במרכז, גם ברשות הממשלתית וגם במוניציפלית, התושב חייב להיות במרכז.

אבי וגנר: אם יהיה לו את כל הנתונים והאמצעים, תהיה לו גישה מרכזית אחת, הוא יעבוד מול מקום אחד - - -

זבולון אורלב: אתה שם לב שעברנו ממונח של לקוח למונח של אזרח ותושב.

זבולון אורלב: אני חולק על המונח לקוח.

זבולון אורלב: לקוח זה יחסים עסקיים.

זבולון אורלב: היחס בין רשויות שלטוניות לאזרחים הוא לא עסקי - - -

2482: התושב הוא המרכז, 10 שנים אני נלחם על התושב.

זבולון אורלב: המונח לקוח פירושו: אם כדאי לי אני כך ואם לא כדאי אז כך וכך - אלו יחסים עסקיים.

זבולון אורלב: המחויבות המוסרית האתית של מדינה כלפי תושביה שונה מהיחסים של חברה מסחרית כלפי לקוחותיה.

אבי וגנר: מה היתרונות הגלומים בקשר של העברת אינפורמציה, מידע הדדי משני הצדדים?

אבי וגנר: נושא של כניסה למערכות הטאבו.

אבי וגנר: עובד ברשות המוניציפלית יושב עם מערכת הגבייה שלו.

אבי וגנר: אם היה לו קשר ישיר לתוך מערכת הטאבו, אותה מערכת ממשלתית, גישה לקבלת אינפורמציה מתוך מערכות הגבייה של החברה לאוטומציה – זה היה משפר את העבודה, מונע טעויות.

אבי וגנר: דיברנו על עדכון מרשם האוכלוסין, דיברתי על נושא המעבר הדו צדדי מהמערכות המוניציפליות - - -

זבולון אורלב: מי מעדכן היום נתונים?

זבולון אורלב: מי אחראי על כך?

מיכל דביר: משרד החינוך מחייב להעביר קובץ תלמידים מקובץ מעגל בית ספרי למשרד החינוך.

מיכל דביר: אנחנו אמורים לקבל את הנתונים האלה מבתי הספר ולעדכן את הקובץ המרכזי שלנו.

מיכל דביר: זה אבסורד מכיוון שהורה בא לבית ספר, משקר על מיקומו, לבית הספר אין שום אפשרות לבדוק את הנתון.

מיכל דביר: בית הספר רושם את הילד, מקבל את הילד, יש לו אינטרס לקבל את הילד מכיוון שהוא מקבל תקציב פר תלמיד.

מיכל דביר: הוא מעביר את הנתונים למשרד החינוך, אנחנו מקבלים את הנתונים האלה וגורסים את קובץ התלמידים שיש לנו שהוא מעודכן עם כתובות מעודכנות עם הקובץ של הנתונים השקריים.

2482: נו באמת, כמה נתונים שקריים יש?

2482: 2 אחוז?

מיכל דביר: דווקא יש יותר.

מיכל דביר: אנחנו צריכים לרשום את התלמידים אצלנו ברישום מרכזי ולא בבתי הספר.

2482: בואו נעלה את הרמה.

2482: אני מציע, יש כאן פוטנציאל אדיר, גם של ממשל זמין והצוות של איציק כהן וגם של חברת האוטומציה שהיא הוותיקה והגדולה בארץ.

2482: מה שצריך לעשות לפי דעתי זה להושיב את הצוות של איציק כהן יחד עם הצוות של החברה לאוטומציה לסידרה של סיעור מוחות ולעשות את זה באופן סיסטמטי, יום אחרי יום.

2482: נראה מעבר להצהרות מה יש לנו במצאי ואיך ניתן לקדם את זה.

2482: אם תצליח זבולון לדחוף את 2 הגורמים האלה - עשית את זה.

עזריאל בלזם: מה שאיציק כהן מבטיח הוא גם מקיים.

עזריאל בלזם: הוא הצהיר שהוא מוכן לתת את שירות הטפסים הממשלתי לרשויות.

עזריאל בלזם: רציתי לבדוק את זה, ניסיתי את שירות הטפסים הממשלתיים.

עזריאל בלזם: יש לנו קשר עם המנמ"ר הקודם של עיריית אריאל, שמוליק רפאלי.

עזריאל בלזם: שלחתי לו טופס שקשור לרווחה, אחרי זמן קצר הטופס הגיע מוכן.

2482: אני חוזר ואומר, שיתוף של מנמ"רים, איציק כהן ואוטומציה זה שילוש מנצח.

אבי וגנר: שילוב בין הדברים, העברת מידע, אנחנו הרי מגיעים לכל השלטון המוניציפלי, אם השלטון המרכזי יעבור דרכנו יש לזה רק יתרון.

אבי וגנר: דוגמא אחת: החברה לאוטומציה פרוסה על פני יותר מ-250 רשויות מקומיות.

אבי וגנר: הרשת של החברה פרוסה בכל הארץ.

אבי וגנר: דיברו על נושא שעת חירום.

אבי וגנר: באמצעות החברה אפשר להעביר כל מה שרוצים באמצעות מל"ח פס"ח, פיקוד העורף.

אבי וגנר: הדוגמא של חיפה היא דוגמא שעבדה בצורה מדהימה במהלך כל ימי המלחמה.

אבי וגנר: שילוב של GIS שאורלי דיברה עליו.

אבי וגנר: יש לנו את התשתית, יש לנו נתונים.

אבי וגנר: לא הראינו דוגמאות אבל תוכל לראות בצורה חיה לאחר מכן.

אבי וגנר: אתה לוקח את הנתונים, אתה מלביש על ה – GIS.

אבי וגנר: מפות מקלוט שעשינו להג"א.

אבי וגנר: רק לחשוב איזה מערכות, איזה כמויות של נתונים יש כאן שאפשר להשתמש בהם לכל דבר במדינת ישראל.

אבי וגנר: עם המערכות הממשלתיות, עם המערכות שלנו אנחנו מגיעים לכל תושב בארץ ובסופו של דבר זו אוכלוסיית היעד.

אבי וגנר: משפט לסיום: שיתוף של שתי המערכות הוא ההגדרה האמיתית של סינרגיה.

2482: אני רוצה להדגיש שוב, ושיהיה רשום בפרוטוקול שאני מציע ליושב ראש הוועדה לקחת על עצמו להושיב את האדון ממשל זמין ממשלתי, החברה הגדולה בארץ – האוטומציה - ביחד עם המנמ"רים שזה אפיון צרכי התושבים ובצורה כזאת לעשות את אותה מקבילית כוחות עם 3 הראשים האלה ולרוץ קדימה.

2482: יש את הכל ובזמן קצר ניתן לעשות את זה.

זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הישיבה.

זבולון אורלב: ראשית אני רוצה להודות ליושב ראש החברה לאוטומציה משה אלקסלסי ולחבר הדירקטוריון רון נחמן שהוא גם יושב ראש ועדת הפיתוח, ולמנהלים על הסקירות המאוד מעניינות ומרתקות שלמדתי מהן רבות ויש דברים רבים שצריך עדיין ללמוד.

זבולון אורלב: אני יוצא מכאן עם רושם שיש נחישות בחברה לעבוד קשה כדי לתת פיתרונות טכנולוגיים מתקדמים.

זבולון אורלב: אני חושב שגם יש הבנה וידע, ככל שאני יכול לשפוט, ושיש רצון, מסירות ודבקות במטרה וזה בהחלט חשוב ואני מעריך ומוקיר את הדבר הזה.

זבולון אורלב: פתחתי את הפגישה כאן ואמרתי שהביקור כאן הוא במסגרת מהלך שאני רואה אותו חשוב מאוד שקשור לכל סוגיות השירותים המקוונים, המחשוב של הרשויות המקומיות.

זבולון אורלב: מתוך הניסיון הקודם שלי בממשלה אני יודע שבממשלה יש איציק כהן, יש החלטות ממשלה, יש מבקר המדינה, יש יועץ משפטי יש הכל אבל המהלך הוא מהלך שיוביל אותנו להיות ממש בקדמת החזית הטכנולוגית העולמית מבחינת השירותים המקוונים ושירותי המחשוב וממשל זמין ומרכבה שאנחנו נותנים לאוכלוסיה.

זבולון אורלב: מתוך ההבנה שלי ראיתי שיש פער גדול מאוד בין מה שנעשה ברמה הממשלתית לבין מה שקורה ברשויות המקומיות.

זבולון אורלב: איך אמרנו: 600 מיליון מול אפס.

זבולון אורלב: ולכן חשבתי, בישיבה הראשונה שאיכשהו נגענו בעניין הזה, הנושא הזה חשוב ולכן היה חשוב לי במיוחד לבוא לחברה לאוטומציה שהעובדה היא שהיא בעלת הניסיון, בעלת הוותק ובעלת הקשרים והיא גם הדומיננטית בשלטון המקומי - להבין ולהתרשם ולראות מה ניתן לעשות.

זבולון אורלב: אנחנו מתכוונים לעשות עוד שני מהלכים.

זבולון אורלב: דבר אחד יהיה ביקור נוסף של הוועדה באריאל כדי לראות את הדברים פנים אל פנים.

זבולון אורלב: בנוסף נכנס ישיבה נוספת של ועדת המדע שכבר מתוכננת עם מנכ"ל משרד הפנים.

זבולון אורלב: אני אנסה להביא לשם גם את הממונה על התקציבים.

איציק כהן: כבר מאוחר, תקציב 2007 נסגר היום.

זבולון אורלב: אלה סכומים שאתה יכול גם אחרי זה - - -

איציק כהן: מהרזרבות.

זבולון אורלב: שנינו יודעים מה קובי הבר שומר - - - הפעם הוא יצא בזול, רק אני - תמיד הייתי עולה לו יותר, רק אני הייתי עולה לו 800 מיליון כדי להרים את האצבע בעד.

זבולון אורלב: מתוך 3 תקציבים בממשלה, שניים התנגדתי, רק אחד הרמתי את היד בעד.

זבולון אורלב: אגב, אז התקבלה החלטה עקרונית של קיצוצים בקצבאות, עכשיו מה הוא עושה?

זבולון אורלב: הוא עושה הקפאה, פטנט חדש.

זבולון אורלב: על כל פנים, זה המהלך שצריך להסתיים בתוך חודש וחצי שבסופו אנחנו אמורים לגבש הסכמות והמלצות מה עושים.

זבולון אורלב: בשלב הזה אני כבר מאוד נוטה לדברים שנאמרים כאן על ידי החברים המקצועיים וגם על ידי איציק כהן וגם על ידי רון נחמן שצריכה להיות תוכנית לאומית מסודרת שתרחיב את הפרויקט הממשלתי המצוין שמוביל איציק לפרויקטים גם בתוך השלטון המקומי וצריך להסתדר באשר להקצאת המשאבים איך צריך לעשות את זה.

זבולון אורלב: לא בטוח שהכל פה ממשלה, וברור שבעניין הזה אני רואה בחברה לאוטומציה את מרכז העניין כי היא הגדולה והמובילה בסוגיה של השלטון המקומי ובסופו של דבר צריך לראות באמת את האזרח והתושב, אתם עוסקים גם בתושבים, לא רק באזרחים, וההבדל בין אזרח לתושב שתושב גם מצביע ברשות המקומית.

זבולון אורלב: הוא לא מצביע לי אבל אני בכל זאת אתחשב בו ואדאג לצרכיו.

זבולון אורלב: צריך לשים את התושב במרכז העניינים כדי שהוא יוכל לחיות חיים נוחים יותר, טובים יותר וגם הרשות המקומית תוכל להתייעל.

זבולון אורלב: תוך כדי הדברים קיבלתי פתק מאיציק כהן שבו הוא אומר: למה לחכות לישיבות שלכם, הוא כבר מוכן אם יהיה mashing של החברה, להשקיע 2 וחצי מיליון ₪, אם החברה תשקיע את אותו סכום.

זבולון אורלב: השיטה צריכה להיות back to back.

זבולון אורלב: הראיתי את הפתק הזה ליושב ראש החברה, למשה אלקסלסי והוא אמר לי שהוא לא מקבל החלטות מהשרוול, כל דבר בשיקול דעת, ההצעה נמצאת על השולחן.

זבולון אורלב: המלצתנו היא לקיים צוות משותף לפתור את בעיות הממשקים אם קיימות, ברכתנו נתונה לעניין הזה ותשתדלו לעשות את הדברים האלה.

זבולון אורלב: אנחנו גם לוקחים איתנו את הבקשות והשאלות שעלו כאן לפרוטוקול ונכין את הדיון עם עוזרי המחקר שלנו ממחלקת המידע והמחקר של הכנסת לקראת הדיון שיהיה בעוד חודש וחצי ועל פי זה נביא גם את אנשי הממשלה שאמורים לתת את התשובות ואת הפתרונות.

זבולון אורלב: כמו שאמרתי כשציינתי בתפקידי במערכת החינוך, לא נתתי את ליבי כל כך למה שנעשה ברשויות המקומיות.

זבולון אורלב: מטבע הדברים מנכ"ל הוא בעל תפקידים אחרים ועוסק יותר במה קורה בתוך המשרד.

זבולון אורלב: כשהייתי במשרד החינוך עבדתי יחד עם אהובה פיינמסר שהייתה פה קודם, בתקופה שאני הייתי מנהל אגף כוח אדם בהוראה, אגף המורים, היא הייתה סגנית החשב ובתקופה שהייתי מנכ"ל משרד החינוך היא הייתה יועצת המנכ"ל למחשוב של מערכת החינוך ועברנו שם מהפיכת מחשוב.

זבולון אורלב: מי שזוכר פעם היה בורוז, תקופת ידלין, הוא היה מאוהב בבורוז - אהובה ואני אחראים להוצאת בורוז ממשרד החינוך ולקידום המערכת בכמה דורות קדימה.

זבולון אורלב: כשהייתי שר הרווחה ממש נדהמתי לבוא למחלקות לשירותים חברתיים ולראות שפשוט אין כלום.

זבולון אורלב: אני לא חושב שהסיבה העיקרית היא סיבה מנטלית שעובדים סוציאליים אומרים, יש פה סודות, לא זה הרושם שלי.

זבולון אורלב: כמעט בכל ביקור הבקשה הראשונה של אנשי המקצוע בלשכה לשירותים חברתיים הייתה מחשוב.

משה אלקסלסי: עד היום.

זבולון אורלב: אלא מה, שירותי רווחה, לעניים נותנים שירותים עניים, ככה זה נראה.

זבולון אורלב: באתי ממערכת החינוך שהיא מערכת יחסית עשירה, אין מחלקת חינוך במדינת ישראל שהיא לא ממוחשבת, אין דבר כזה, ואז התברר לי שבמשרד הרווחה אין שקל אחד לסייע לרשויות המקומיות למחשב את המחלקות לשירותים חברתיים.

זבולון אורלב: נדהמתי והגעתי להסכם עם האוצר שיהיו 3 מיליון ₪ למחשוב המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות בתקציב 2005.

זבולון אורלב: אבל התפטרתי באוקטובר 2004

איציק כהן: ומאז הכסף עוד לא הגיע.

זבולון אורלב: לכן אני רואה חשיבות גדולה מאוד, אני רואה את מרכז העניין כמו שנאמר כאן, את האזרח או התושב וכולנו, הוועדה, הרשויות המקומיות, החברה לאוטומציה, כולנו סובבים סביב אותו מרכז וצריך לשים אותו במוקד.

זבולון אורלב: יש כמובן עוד נושאים מעניינים שלא נכנסנו אליהם.

זבולון אורלב: הנושא של מי אחראי להגנה על התשתיות.

זבולון אורלב: היו עכשיו התקפות, היינו במלחמה, אנחנו יודעים מי אחראי.

זבולון אורלב: יש נושא אחריות לאומית והגנה.

זבולון אורלב: מי נושא באחריות להגנה על התשתיות?

זבולון אורלב: יש שאלות של חקיקה שנגענו בהם שגם אותם נאסוף מתוך הפרוטוקול ונראה איך אנחנו מתמודדים.

זבולון אורלב: אם נכנסנו לעומק העניין, גם באותה ישיבת סיכום של המחשוב בשלטון המקומי צריכים לגעת גם בסוגיות של החקיקה או לפחות לתת הסמכה לשלטון מקומי, יש הרבה חוקים שהם חוקי הסמכה - - -

2482: האצלת סמכויות.

זבולון אורלב: האצלת סמכויות לרשויות המקומיות ושרשות מקומית שמעוניינת על פי החלטות הרשות המקומית יכולה לפעול כי יש שונות גדולה מאוד באוכלוסייה במדינת ישראל.

זבולון אורלב: יש שונות גדולה גם באופי של השלטון המקומי, הרשויות המקומיות.

זבולון אורלב: לא הרי רשות כזאת כהרי רשות כזאת ואני לא רוצה לנקוב בשמות.

זבולון אורלב: אני שוב רוצה לחזור ולהודות על המאמצים.

זבולון אורלב: עבורי החברה לאוטומציה היא משהו היסטורי.

זבולון אורלב: הייתי עובד מדינה וכשחזרתי להיות בממשלה שמחתי שיש עדיין חברה לאוטומציה ואני שמח על ההתחדשות שמתרחשת פה ואני בהחלט מעודד אתכם להמשיך בהתחדשות הזאת.

איציק כהן: אני מחר בבוקר צריך להתחיל לעבוד.

איציק כהן: אני שם את בועז דולב בתור אדם שיישב בין כסה לעשור, אין הרבה זמן, ואיש מומחה שלך שיישבו - - -

זבולון אורלב: אני נותן לך היתר לא רק בין כסה לעשור אלא בין כסה ל-3 עשורים.

איציק כהן: תודה.

משה אלקסלסי: תודה ליושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת.

משה אלקסלסי: היו לי הבוקר כמה שעות של נחת להיות בחברתך ולזכור גם ימים עברו.

משה אלקסלסי: אני מאמין שהכוח, העובדים, שזה הנכס החשוב ביותר בחברה לאוטומציה העבירו את המסר בצורה טובה ועניינית.

משה אלקסלסי: אני מודה למר איציק כהן על הרעיונות הטובים שיבחנו בהמשך.

משה אלקסלסי: אני מודה לכל הצוות שהגיע והטריח את עצמו מירושלים לכאן על מנת להאזין לנו, תודה לכולכם, גמר חתימה טובה ושנה טובה.