ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 40, 2006-09-11 12:00

גאלב מג'אדלה: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת לדיון בהשתתפות השר להגנת הסביבה מר גדעון עזרא בנושא הנזקים שנגרמו לסביבה עקב המלחמה בצפון.

גאלב מג'אדלה: כידוע לכם ערכנו 2 סיורים.

גאלב מג'אדלה: אחרי הסיור הראשון קיימנו דיון עם שר הפנים בנושא הנזקים לאוכלוסייה, למבנים, לרכוש.

גאלב מג'אדלה: סברנו וחשבנו שגם נקיים סיור ודיון בנושא נזקים לטבע על כל חלקיהם.

גאלב מג'אדלה: זה הזמן להודות לרשות הטבע והגנים ולמשרד לאיכות הסביבה על הסיור המאלף שהיה לנו בצפון.

גאלב מג'אדלה: לצערנו ראינו גם דברים שחורים, היינו בטבע כמעט יום שלם אבל חזרנו גם עם כאבי לב על הנזקים לטבע.

גאלב מג'אדלה: כמובן שקודם כל הנזקים לרכוש ולאדם ולאוכלוסייה שעל כך דנו בדיון הקודם.

גאלב מג'אדלה: אבל הנזקים בטבע הם גדולים ורבים וחלק מהם בלתי הפיכים ולצערנו זה ייקח הרבה שנים, אם כי אנחנו לא מסכימים עם הרשות שזה הרבה הרבה הרבה שנים.

גאלב מג'אדלה: אפשר לקצר את התהליך ולהאיץ אותו ולפעול ולעשות ולהחיות את העצים וליזום עשייה בעניין הזה, אבל אנחנו יודעים שזה לוקח שנים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מסכימים לסקירה ששמענו שם בשטח ולדברים שראינו.

גאלב מג'אדלה: יש לנו גם הערות והשגות על מספר דברים שאנחנו רוצים להשמיע בפני כבוד השר וחברים מהרשות, נמצא איתנו גם מנכ"ל רשות הטבע והגנים אלי אמיתי וגם מנכ"ל קק"ל, ברוכים הבאים, וגם לאנשי המשרד להגנת הסביבה.

גאלב מג'אדלה: מצאנו בסיור רכב כיבוי אחד 4X 4.

גאלב מג'אדלה: לא יעלה על הדעת שבמצב כזה של מאות אלפי דונמים, שריפות בסדר גודל כזה, מה זה רכב כיבוי אחד 4X4, לא מתאים למדינה מסודרת כמו שלנו ולמשרד להגנת הסביבה ורט"ג וקק"ל וכל המערכות שאנחנו מכירים ומוקירים.

גאלב מג'אדלה: רכב כיבוי אחד?

גאלב מג'אדלה: אם בצד כל הדברים שראינו בהערכה גדולה לאנשים שעשו יום ולילה ללא הפסקה כדי לכבות את השריפות, אנשים שרואים בעצים חשיבות כמו בני אדם ונלחמו לשמור על כל עץ ועל כל מטר שלא יישרף, אבל החומר האדום, הכימי, נגמר להם, ואני שואל אם יש עוד במלאי.

גאלב מג'אדלה: אם חלילה וחס מחר תהיה שריפה של רשלנות של מעשה ידי אזרח ויישרף איזה יער, יש לנו במלאי את החומר הזה או שאזל לנו וחלילה וחס נעמוד במצב מביך ולא נוכל להסדיר אותו אחר כך?

גאלב מג'אדלה: אני שמח שמנכ"ל קק"ל פה.

גאלב מג'אדלה: לגבי קק"ל יש ויכוח, כן עצי אורן, עצי אורן זה דליק, הרשות מתנגדת.

גאלב מג'אדלה: אני מציע, מבלי להיכנס לפרטים, אם כי זה המקום, שהרשות וקק"ל תתאמו את העניין הזה איך מחזירים לנו את הטבע במהרה לטובת העניין, ואנחנו רוצים שתשלבו ידיים עכשיו ותפסיקו עם הויכוחים, כן אורן, לא אורן, כן דליק, לא דליק.

אלי אמיתי: סליחה, דווקא אין דוגמא טובה יותר מאיתנו לשילוב הידיים הזה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מאוד מבקשים שאת הויכוח הזה תשאירו בבית.

יצחק אלישיב: מי אמר לך שיש ויכוח?

גאלב מג'אדלה: יש, יש.

יצחק אלישיב: כבר שנתיים שאין ויכוח.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לך שיש ויכוח.

יצחק אלישיב: יושב אלי אמיתי לידי ואני אומר לך שאין ויכוח.

גאלב מג'אדלה: יש לי עיניים ואוזניים גם אצלכם.

יצחק אלישיב: גאלב יקירי, זה נכון שבעבר היו ויכוחים גדולים.

יצחק אלישיב: פתרנו את כל הויכוחים, חילקנו בינינו את היערות במדינה והכל בכיף.

גאלב מג'אדלה: אני יודע על שיתוף הפעולה הקיים ואני שמח על כך ואתם משלבים ידיים וגם המחוזות משלבים ידיים אבל אני אומר עכשיו, אחרי המלחמה, אחרי השריפות, נוצר מצב שיש ויכוחים.

יצחק אלישיב: איפה?

יצחק אלישיב: יכול להיות שיש ואני לא מכיר אותם ואלי לא מכיר אותם?

גאלב מג'אדלה: כן.

גאלב מג'אדלה: אני שמח שזה דרגה מתחת למנכ"ל.

יצחק אלישיב: אין ויכוחים גם לא דרגה תחת המנכ"ל.

גאלב מג'אדלה: תבדקו את זה.

יצחק אלישיב: כל מי שרוצה להתווכח נשלח אותו לכנסת, אצלנו צריך לעבוד ולעשות מה שהמנכ"לים אומרים.

גאלב מג'אדלה: מר אלישיב, אני מציע לך להיזהר בלשונך כשאתה מדבר על הכנסת, אתה עוד זקוק לכנסת הרבה.

יצחק אלישיב: להיפך, בהערכה רבה אני מדבר על הכנסת.

גאלב מג'אדלה: כאן מתווכחים, זה בית המחוקקים, כאן הדמוקרטיה במרומה, ויכוח זה לא דבר רע, זה דבר לגיטימי וחשוב ואפילו נדרש.

גאלב מג'אדלה: לכן יש הבדל בין ויכוח לבין מריבות.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מבקשים בעניין הזה, לא לדון בזה אפילו כאן, שאתם תיקחו את העניינים לידיים ותעשו מה שטוב לאזרח שמטייל ותשמרו על זה ותעודדו את האזרחים לחזור מהר מאוד לטבע, תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: כבוד השר, בבקשה.

גדעון עזרא: ישנם כאן הרבה נציגים מהמשרד להגנת הסביבה ומרשות הטבע והגנים.

גדעון עזרא: מי שעשה את המסמך על נזקי המלחמה של המשרד להגנת הסביבה היה המדען הראשי ד"ר בר אור ואני מציע שהוא יסקור בכמה מילים את נזקי המלחמה ולאחר מכן ראש רשות הטבע והגנים יאמר את דברו.

ישעיהו בר אור: הנתונים ברובם ידועים.

ישעיהו בר אור: היו שריפות בסדר גודל של 50,000 דונם כאשר הרוב הגדול זה שטחים סגוליים.

ישעיהו בר אור: עלו באש אלפי דונמים של יערות, חלקם הגדול יערות קק"ל, גם חורשים טבעיים.

ישעיהו בר אור: הדוגמא המפורסמת ביותר היא הר מירון, סדר גודל של כ-1000 דונם שרופים כאשר יערות קק"ל חלק לא קטן אלו עצים שלא יתחדשו, בעיקר אורנים, ולכן קל לדבר על תוכניות העבודה של נטיעה מחדש ואילו בחורש הטבעי גם כיוון שהמדיניות של רט"ג שומרת שלא לנטוע מחדש וגם בעצם העובדה שמדובר בעצים שלפחות חלק גדול מהם מתחדשים מעצמם, לא תהיה נטיעה מחדש, תהיה התחדשות מעצמה.

ישעיהו בר אור: בשני המקרים האלה מדובר על כך שייקח שנים רבות.

ישעיהו בר אור: אבל לא להגזים בשנים הרבות, מי שהיה בצפון רואה שהצפון לא שרוף ולא שחור, לא להגזים, מותר להגיד את הדברים כהוויתם לעם ישראל ושעם ישראל יכול להנות מצפון ירוק רובו ככולו.

ישעיהו בר אור: גם אותם שטחים שרופים ייראו שוב ירוקים, זה סדר גודל של 10 שנים, לא עצים גדולים אבל מראה ירוק בסדר גודל של 10 שנים כבר נראה את רוב השיקום בשטח, ויעידו על כך גם האירועים הגדולים של שריפות עבר.

ישעיהו בר אור: היו שריפות בכרמל, היו שריפות בהרי ירושלים למי שזוכר לפני למעלה מעשר שנים, ועם ישראל חי עם הירוק.

ישעיהו בר אור: לכן לא צריך לגמרי להיסחף, צריך לעשות הערכת נזקים נכוחה ולעשות את הדברים בתבונה.

משה גפני: למשל בצוק מנרה שם זה הר שרוף, הר שהיה ירוק, כמה שנים לפי הערכתך עד שהוא יחזור להיות ירוק?

ישעיהו בר אור: 10 שנים זו הערכה מתאימה.

ישעיהו בר אור: זה לא שונה מאוד מהשריפה בהרי ירושלים ושם השיקום הוא סיפור, אתה מתחיל לראות ירוק בעיניים תוך 10 שנים.

ישעיהו בר אור: עדיין יש קרחות, זה לא צפוף ולא גבוה אבל כבר ירוק.

שלמה לוי: צמחיה נמוכה אפשר לראות תוך שנה.

ישעיהו בר אור: בוודאי.

ישעיהו בר אור: לדעת כל המומחים תהיה שם פריצה לא נורמלית של פרחים בחורף הקרוב הבא עלינו לטובה, מי שרוצה להנות מפרחים - -

משה גפני: זאת אומרת, אם נתפלל בימים הנוראים טוב אז יהיו גשמים טובים ויהיו פרחים יפים.

ישעיהו בר אור: נכון.

משה גפני: זה רעיון לא רע.

ישעיהו בר אור: ערכנו דיון יחד עם אנשי המקצוע של רט"ג וקק"ל ביחד.

ישעיהו בר אור: אני מוכרח לומר ואני חושב שצריך לברך על כך שהיה פורום ביחד וישבו בצוותא עם אנשי מקצוע בכירים מהאקדמיה, מומחים מהאקדמיה.

ישעיהו בר אור: כולם הציגו את התוכניות המקצועיות שלהם לשיקום.

ישעיהו בר אור: רט"ג פחות הציגו תוכניות שיקום כי המדיניות היא לא להיכנס באופן עמוק, מדובר על פינוי מבוקר, סלקטיבי של חומר שרוף, עוד כמה פעולות קטנות אבל בגדול, אופציית ה do nothing היא העיקר.

ישעיהו בר אור: בקק"ל הסיפור הוא אחר ואני מוכרח לתת מחמאה.

ישעיהו בר אור: קק"ל באו לדיון הזה והציגו תוכנית מפורטת, מושכלת על בסיס עקרונות מנחים: איך הם רוצים להתמודד עם השיקום.

ישעיהו בר אור: בוודאי לא מדובר על נטיעה מחדש של כל מה שנטעו בשנות ה-60, לפני עשרות שנים.

ישעיהו בר אור: מדובר על הפקת לקחים, על העשרה של מגוון בתי הגידול.

ישעיהו בר אור: מדובר על יציאה למרחב, זו מדיניות שקק"ל קיבלה על עצמה לפני כמה שנים של פנייה לכיוון של מגוון גדול יותר, עצים רחבי עלים וכן הלאה.

ישעיהו בר אור: התוכנית היא מגוונת.

ישעיהו בר אור: היו כמה הערות שנשמעו בדיון הזה, הדיון לקח הרבה שעות, אבל בגדול התוכנית התקבלה כסבירה.

ישעיהו בר אור: יחד עם זה נקיים בנובמבר יום עיון מקצועי על הפקת לקחים מהשריפות שבעבר - הושקעו כספים במחקר בעניין הזה.

ישעיהו בר אור: בימים אלה אנחנו גם בארגון של קרן משותפת לקק"ל, למשרד לאיכות הסביבה ותהיה גם מניה של רט"ג לקרן למחקרים שתהיה גל שני – מה צריך לעשות כדי שהתוכניות תהיינה לבנות, כי התוכניות גם ברט"ג ובעיקר בקק"ל לא תבוצענה בשנה וגם לא בשנתיים, זה דבר שלוקח הרבה זמן.

ישעיהו בר אור: אחרי שנה ראשונה ושנייה יהיה שוב בידינו סיכום מידע עדכני ביותר איך לעשות את הדברים בצורה הנכונה ביותר.

ישעיהו בר אור: אסיים רק בכך שאסביר דוגמא אחת או שתיים למורכבות של הנושא.

ישעיהו בר אור: השאלה היא האם נכון לפנות חומר שרוף, כן או לא.

ישעיהו בר אור: האם חומר שרוף גורם לכך שיבואו מזיקים לעץ השרוף וממנו יתפשטו לעץ הבריא?

ישעיהו בר אור: האם יש בעיות של סחף קרקע כתוצאה מפינוי החומר השרוף?

ישעיהו בר אור: אלו דוגמאות לנושאים שנעשה עליהם מחקר בעבר, עדיין יש פערי מידע שיצטרכו להתייחס אליהם בעתיד.

גאלב מג'אדלה: תודה, עמותת תנו לחיות לחיות בקשו להציג סרט קצר.

ראובן לדיאנסקי: יש בעיה טכנית קלה, ייקח לנו עוד מספר דקות.

גאלב מג'אדלה: בבקשה אדוני ראש המועצה האזורית מרום הגליל שהיה בחלק מהסיור, כיבד אותנו בהשתתפותו, ושמחנו על תרומתו בסיור, בבקשה.

שלמה לוי: חשבתי שיהיה נכון מאוד וגם מאוד חשוב להגיע לוועדה הזו כי מבחינתנו כמרום הגליל, ואני מניח שלאורך כל הקו, מאוד חשוב מה הולכים לעשות עכשיו כי האזור אצלנו במיוחד במרום הגליל בנוי על תיירות.

שלמה לוי: אני חושב שבמלחמה הזאת נפגענו, מעבר לפגיעות שבוודאי היושב ראש יודע שזה רכוש ונפש, אבל הפצע הזה ביערות ובירוק שיש לנו במרום הגליל ולאורך כל הקו, הוא פגיעה לא קלה וחייבים לעשות את הכל כדי שבסופו של דבר הירוקים למיניהם, איתנו ביחד, עם המדינה ובוודאי עם הרשויות, נצליח להחזיר את הירוק לעיניים.

שלמה לוי: אצלי בכל אופן במרום הגליל, למי שהיה אצלי במשרד, הדופן המזרחית של הר מירון נראית ממש לא טוב.

גאלב מג'אדלה: תזמין את המדען של המשרד לאיכות הסביבה כדי שיראה בעצמו.

שלמה לוי: אני מניח שהוא היה כי הוא דיבר על הר מירון.

שלמה לוי: כל החלק המזרחי של ההר נראה ממש לא טוב וצריכים לעשות משהו.

שלמה לוי: אני בהחלט שמח על העשבייה או על הצמחייה הנמוכה יותר בעצים, תוך שנה, בגשם הראשון יחזירו את הירוק.

שלמה לוי: אבל לא הבנתי מה אמרת שהולכים לעשות עם העצים השרופים שעומדים שם כתרנים שחורים.

שלמה לוי: וודאי צריך לתת פיתרון לעניין הזה, כי למשל חורשה באביבים, בשכונת הבנים, אני חושב שהשר היה וראה בעיניים, זו שכונה בתוך היישוב עצמו, שרופה לגמרי, אורנים שרופים כולם עומדים.

שלמה לוי: צריך לטפל בעניין הזה ולראות מה עושים.

שלמה לוי: אני ממש מבקש מכבוד השר, מיושב ראש הוועדה ומחברי הוועדה, חייבים לקחת את העניין הזה בשיא הרצינות.

שלמה לוי: אתם בוודאי עושים את זה אבל להתוות ולהביא כספים לטובת הירוקים בעניין כדי שנצליח לשקם את כל המקומות הירוקים שנפגעו.

גאלב מג'אדלה: תודה.

גאלב מג'אדלה: מנכ"ל קק"ל, מר אליישיב, בבקשה.

יצחק אלישיב: אדוני היושב ראש, אדוני השר, תודה שהזמנתם אותנו לכאן.

יצחק אלישיב: אני רוצה קודם כל להבהיר את העניין שמאז שאלי אמיתי מונה למנכ"ל רשות הטבע והגנים הלאומיים, אין יותר ויכוחים ומלחמות בין הקרן הקיימת לבין הרט"ג.

יצחק אלישיב: ישבנו במשך שנה, פתרנו את כל נקודות המחלוקת, חילקנו את כל השטחים.

יצחק אלישיב: העיקרון שהנחה אותנו היה: יערות נטע אדם זה קרן הקיימת, יערות טבעיים זה רשות הטבע והגנים הלאומיים.

יצחק אלישיב: אין נקודות מחלוקת.

יצחק אלישיב: גם לא צריכות להיות למטה ברמות היותר נמוכות.

יצחק אלישיב: אבל גאלב, היות ואני מכיר אותך הרבה שנים, אז אם אמרת, לא אמרת את זה סתם ויכול להיות שיש ויכוחים למטה פה ושם.

יצחק אלישיב: כאשר קורה ויכוח מקומי זה מגיע אלי ואל אלי והעניין נפתר תוך יום.

גאלב מג'אדלה: אני שמח.

יצחק אלישיב: דבר שני.

יצחק אלישיב: לגבי נושא הנטיעות.

יצחק אלישיב: כולנו כפופים, גם אנחנו וגם רט"ג, אם מותר לי לדבר בשמם, למדען הראשי של המשרד להגנת הסביבה.

יצחק אלישיב: אנחנו מקבלים את מרותו.

יצחק אלישיב: פקיד היערות הראשי הוא עובד משרד החקלאות, הוא גם כן עובד ממשלה.

יצחק אלישיב: יש לנו צוותים משותפים, אנחנו משתפים גם חוקרים ממכון וולקני, אנחנו ממנים חוקרים גם מהפקולטה, גם ממכון וולקני, יחד עם שייקה, יחד עם אנשי המשרד לאיכות הסביבה, יחד עם רט"ג, צוותים קבועים, כדי להביא את התוצאה הטובה ביותר.

יצחק אלישיב: הטיפול הוא שונה.

יצחק אלישיב: על הטיפול שרט"ג עושים ידבר אלי אמיתי.

יצחק אלישיב: ביערות שלנו כל העצים השרופים, כל הגזעים השחורים שנשארו יוצאו החוצה.

יצחק אלישיב: הם לא יישארו שם.

יצחק אלישיב: אנחנו לא סומכים על שיקום טבעי, אנחנו נשקם לבד.

מגלי והבה: אתם בקטע הזה מוציאים ויש קבלני הסקה, אתם מוכרים את זה להסקה.

יצחק אלישיב: כן.

מגלי והבה: זאת אומרת לתושבי הצפון השנה ירדו המחירים בעקבות השריפות האלה שנגרמו בגלל המלחמה, או שנראה תופעות של לאגור את זה באיזה מקום, סליחה על ההתפרצות.

גאלב מג'אדלה: כבוד חבר הכנסת מגלי והבה, אני מכיר את הבקיאות שלך בנושא ואת הרגישות שלך כי אתה מטפל הרבה מאוד בתחום.

גאלב מג'אדלה: אבל תאפשר למנכ"ל קק"ל לסיים את דברו.

יצחק אלישיב: שמחתי שחבר הכנסת והבה הגיע לישיבה כי אמרתי, הוא בוודאי יבוא להגיד מילים טובות על הקרן הקיימת כי בשנה שעברה כאשר מחיר הדלק היה יקר מאוד ופנו אלי ראשי המועצות, עשינו נקודות חלוקה בחינם וחילקנו עצים להסקה בחינם, במיוחד לבית ג'אן ולאזורים הגבוהים.

יצחק אלישיב: המחיר בשוק הוא היצע וביקוש.

יצחק אלישיב: השנה יהיה היצע גדול אז המחיר ירד.

יצחק אלישיב: הביקוש נשאר אותו דבר, הביקוש קשיח - המחיר יורד.

יצחק אלישיב: זה מבוא לכלכלה בסיסי, לא המצאתי את זה.

מגלי והבה: אני לא נגדך אבל התושבים צריכים את העצים.

יצחק אלישיב: למען האמת ההיסטורית, הקרן הקיימת לא התאהבה בעצים המחטניים.

יצחק אלישיב: בזמנו כאשר נתבקשנו לטעת במה שיותר שטחים גדולים כדי לצבוע את הארץ בירוק, האורן הוא העץ הטוב ביותר שנקלט בקרקעות הגרועות ביותר שקיבלנו לצורך נטיעה.

יצחק אלישיב: אבל מזה 10 שנים תמהיל הנטיעות בקרן הקיימת שונה ובנוסף למחטניים שהם בערך 40% מכל שטח, גם חזרנו לתקופת התנ"ך ואנחנו נוטעים עצי פרי, לא לצורך הפרי אלא לצורך הנוי ותמהיל הנטיעות שונה לחלוטין לרחבי עלים וזאת הצלחה בלתי רגילה של היער המעורב עם עצים כמו תאנה, חרוב, אלה, אלון וזיתים.

גאלב מג'אדלה: וזה מנוצל?

יצחק אלישיב: בוודאי,אזרחי מדינת ישראל מוזמנים לקבל חינם אין כסף את הפירות.

גאלב מג'אדלה: אתה יודע כמה זה בריא לקחת חרוב ולשים אותו במים ולהרתיח אותו ולשתות את מי החרוב?

יצחק אלישיב: אני שומע על כך פעם ראשונה.

גאלב מג'אדלה: אני מציע לך לנסות את זה, יש בזה הרבה בריאות.

גאלב מג'אדלה: אם אבוא עכשיו לטייל שם ואוריד חרובים מהעצים, לא יאסרו אותי ויגידו עשית דבר לא בסדר?

גאלב מג'אדלה: אם אני אוריד לי קצת זיתים ואקח הביתה לעשות מזה שימורים, זה מותר?

גאלב מג'אדלה: יש נהלים?

יצחק אלישיב: זיתים אתה לא יכול לקחת אלא להצטרף לתוכניות של מסיק זיתים שהקרן הקיימת עושה לתושבי המדינה.

יצחק אלישיב: אבל שאר הפירות גאלב, אני אתן לך פתק ותוכל לקטוף מתי שאתה רוצה וכמה שאתה רוצה.

גאלב מג'אדלה: למשל אם חברת הכנסת נאדיה חילו מטיילת להנאתה ביערות - - -

יצחק אלישיב: אפשר לטייל ביערות ישראל ששייכים לקרן הקיימת, ואני לא מדבר בשם הרט"ג, חינם אין כסף וגם לאכול את הפירות בהנאה רבה.

גאלב מג'אדלה: כל הכבוד.

יצחק אלישיב: לגבי הנזקים.

יצחק אלישיב: לקרן הקיימת היו נזקים בערך של 20 מיליון דולר כתוצאה מהשריפות שהיו שם.

יצחק אלישיב: בתקופת הקרב, הכבאים היו עסוקים באזורים העירוניים ומי שנלחם בשריפות זה אנחנו והעובדים של רט"ג שהצטרפו, 130 עובדים במשמרת שנלחמו כל הזמן באש.

יצחק אלישיב: שאלת לגבי החומר מעכב הבעירה, אל תדאג, ישנה רזרבה מתאימה כפי שנקבעה על ידי המשרד לאיכות הסביבה.

יצחק אלישיב: הייתה תקופה שהיה קצת מחסור כי זה חומר שמיוצר בצרפת ואז ביקשנו ממשרד הביטחון והם נתנו לנו הרקולסים שטסו לצרפת והביאו את החומר.

יצחק אלישיב: לא היה חסר חומר, לא חסר היום וגם לא יהיה חסר בעתיד.

יצחק אלישיב: דרך אגב שילמנו עבור החומרים מעכבי בעירה בערך 8 מיליון ₪ ו-4 מיליון ₪ שילמנו לטייסים שעבדו יום ולילה וכיבו את השריפות.

יצחק אלישיב: לכן נשרפו ביערות שאנחנו נתנו רק 12 אלף דונם.

יצחק אלישיב: אלמלא העבודה המסורה של העובדים גם שלנו וגם של רט"ג, הנזק היה גדול הרבה יותר.

יצחק אלישיב: אמר ד"ר בר אור שבשבוע הבא יהיה כינוס מדעי כדי למצוא את הדברים הטובים ביותר.

יצחק אלישיב: אנחנו כבר התחלנו לעבוד בנושא של השיקום.

יצחק אלישיב: השנה ניטע כ-2000 דונם.

יצחק אלישיב: מי שחושב שיש לו נוסחת קסם שאפשר להחזיר את הירוק, את העצים, את היער, תוך זמן קצר, מוזמן.

יצחק אלישיב: אנחנו מוכנים לשלם מחיר גבוה מאוד על העצה.

יצחק אלישיב: כמו שישעיהו אמר, תוך 10 שנים נראה בחזרה יער עם עצים גבוהים.

יצחק אלישיב: בגליל למזלנו הטוב יורד יותר מים כי יש יותר גשמים ולכן הצמיחה תהיה יותר מהירה מאשר בהרי ירושלים.

יצחק אלישיב: דיברתי עם שרת החינוך, אני רוצה שזה יהיה מבצע של ילדי ישראל לבוא ולטעת את הירוק.

יצחק אלישיב: אני לא יכול להכריח את הילדים לבוא.

יצחק אלישיב: יתחילו להגיע מהחודש הבא קבוצות של מתנדבי קק"ל מכל העולם לטעת ולסייע בשיקום היער.

יצחק אלישיב: שרת החינוך הבטיחה לי בישיבת הממשלה שהיא עושה תוכנית כדי שיהיה מבצע נטיעות גדול של ילדי ישראל.

יצחק אלישיב: אני מקווה שהמשרד יעמוד בזה וניתן לעם היושב בציון יער יפה, חדש וגליל ירוק מאוד.

גאלב מג'אדלה: לטובת כל אזרחי המדינה

יצחק אלישיב: לטובת כל האזרחים וחינם אין כסף שזה עיקרון קדוש אצלנו.

יצחק אלישיב: לגבי החורשה שנפגעה באחד המושבים אצלכם במרום גליל, שלמה לוי, יושב פה נציג מחוז הצפון ואני מבטיחך נאמנה שיבקרו אצלך, יראו את הנזקים ונסייע לך לפתור את העניין.

גאלב מג'אדלה: אדוני המנכ"ל, אמרת ששילמתם 8 מיליון שקל ועוד 4 מיליון שקל לטייסים, סה"כ 12 מיליון שקל, האם זה כלול ב-20 מיליון דולר של הנזקים?

יצחק אלישיב: כן.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה, מנכ"ל רשות הטבע והגנים, אלי אמיתי, בבקשה.

אלי אמיתי: ראשית כדי לשמור על טבע הארץ, ערכיה, נופיה, מוכרחים לשלב ידיים.

אלי אמיתי: כך גם עשינו עם הקרן הקיימת לישראל ועם עוד גופים כולל מועצות אזוריות כי בסופו של דבר השמורות והגנים הם בתוך שטחי שיפוט של מועצות.

אלי אמיתי: היערות, קשה מאוד לעשות את ההבדלה אבל אנחנו בשכנות.

אלי אמיתי: כמו שנאמר על ידי אלישיב, אימצנו את האסטרטגיה הזו של שיתופי פעולה, אי אפשר בלעדיה כאשר כל צד יודע מה יתרונו היחסי והמוחלט של הצד השני.

אלי אמיתי: דבר שני, קיימת הלימה בין תגמולים מאתרים כלומר הכנסות לבין שמירת הטבע משום שברשות אנחנו יודעים להשיג תקציבים גם לשמירת הטבע.

אלי אמיתי: במקרה הזה, במלחמה הזו נוצרו הפסדים כתוצאה מאובדן של הכנסות, גם מתגמולים באתרים וכמובן גם בפגיעה בערכי קבע.

אלי אמיתי: מה שנאמר על ידי מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, סך הכל 20,000 דונם חורש טבעי.

אלי אמיתי: האזורים העיקריים באזור הגליל, באזור הגולן – אזור יהודייה וגמלה, במרכז אזור החולה, בעיה קשה מאוד הייתה שם כולל לכיוון חורשת טל.

אלי אמיתי: וכמובן עד אזור אלוני אבא.

אלי אמיתי: מה הבעיה העיקרית?

אלי אמיתי: אנחנו כמובן לא נוטעים מחדש עצים אבל אותם עצים שנשרפו כולל השורשים שלהם הם בדרך כלל באזורים שבהם מטיילים ולכן היינו צריכים לפנות את הדרכים.

אלי אמיתי: הייתי צריך לפנות את עצים – זאת בעיה בטיחותית למטיילים.

אלי אמיתי: דבר שני - אותם שורשים שנשרפו בעצם ייצבו את הקרקע.

אלי אמיתי: ברגע שהם נשרפו הקרקע לא מיוצבת ועל כן בחורף הקרוב, וכאן אני נכנס למימד של הזמן כמה שזה דחוף, הקרקע לא יציבה, יהיה סחף והכל ייגרר למטה.

אלי אמיתי: לכן פעולות השיקום צריכות להיות כאלו שאנחנו יוצרים בידוד, חסימה על ידי אבנים, גזעים וכדומה כדי למנוע את ההידרדרות של הקרקע שלא תיסחף.

אלי אמיתי: על מה שלא דובר כאן וגם לזה צריך להתייחס, דיברנו הרבה על העצים, 20,000 דונם חורש טבעי זה דבר מאוד יקר ערך במדינת ישראל, במיוחד בצפון.

אלי אמיתי: אבל אני מתייחס כרגע לבעלי החיים.

אלי אמיתי: רשות הטבע והגנים הצליחה בשנים האחרונות - - -

גאלב מג'אדלה: ברשותך תגיד מילה על נושא מדבר האורנים.

אלי אמיתי: אני אגע בזה אחרי בעלי החיים.

אלי אמיתי: הצלחנו להשיב לטבע בעלי חיים שנכחדו והיו קיימים בתקופת התנ"ך, למשל היחמורים בצפון.

אלי אמיתי: אני לא מדבר על הראם בדרום אבל כאן מדובר באוכלוסייה ששוקמה, שהשיבו אותה לטבע באזור נחל כזיב, אוכלוסייה שמונה 100 פרטים, הגדולה ביותר במזרח התיכון.

אלי אמיתי: סיפור ארוך מאוד איך הצליחו להשיב אותם לטבע.

אלי אמיתי: כתוצאה ממה שקרה בצפון, אוכלוסיה שנעלמה, התפזרה מהשטח של נחל כזיב, אנחנו כרגע בחיפושים.

אלי אמיתי: חלקם כנראה נפגעו אבל צריך לומר ביושר: גם בעלי חיים חוטפים טראומה כתוצאה מירי, הם מפוחדים וגם מגיבים אחרת.

אלי אמיתי: אולי הם לא בורחים ונטרפים ואחת הבעיות הרציניות שהיחמור עושה בצפון זה נזקי חקלאות.

אלי אמיתי: הוא גם פוגע באותן טפטפות וגם פוגע בעצים של החקלאים.

אלי אמיתי: כשמדובר על הנשרים, באזור גמלה ויהודיה יש לנו אוכלוסיה של מספר פרטים, השנה מתוך 40 זוגות נפגעו כ-20 כתוצאה מההדברות של החקלאים ושימוש בחומרים לא חוקיים כמו טמיק ועוד.

אלי אמיתי: בירי שנעשה הם כמובן עברו למקומות אחרים.

אלי אמיתי: חלקם לא הצליחו להגיע למצב של הטלות ביצים וטיפוח גוזלים כי כולם נמצאים בשוק.

אלי אמיתי: וזה לא רק ירי של קטיושות אלא הרבה מאוד יחידות פרסו בתוך הארץ.

אלי אמיתי: הירי שלהם הבריח את היחמורים, בידרנו באזור חורשת טל, מי שמכיר, קדרה שבתוכה יהיו 40 פרטים של יחמורים והם נמצאים כרגע במצב של שוק - מפוחדים, לא אוכלים ודברים נוספים.

אלי אמיתי: לכן, לאוכלוסיית בעלי החיים נגרמו הרבה מאוד בעיות כתוצאה מהמלחמה.

אלי אמיתי: אם דיברתי בהתחלה על יערות ולאחר מכן בעלי חיים, הרשות בתקופת המלחמה פעלה בעוד שלושה מאמצים.

אלי אמיתי: המאמץ הראשון הוא כניסה לתוך כל המקלטים בצפון, ראשי הערים וראשי המועצות מכירים את זה היטב.

אלי אמיתי: הגענו לשם עם בעלי חיים, עם הדרכות, אפילו שיפוץ של מקלטים.

אלי אמיתי: דבר שני: קלטנו את כל בני הנוער, למעלה מ-15,000 שהיו אמורים לעשות קייטנות בצפון וכתוצאה מהמלחמה קלטנו אותם במרכז.

אלי אמיתי: דבר שלישי, הקמנו עיר אוהלים באזור פרק אשכול.

אלי אמיתי: קלטנו שם כ-7000 אזרחים מהצפון, משפחות, חלק הן נשים שהבעלים יצאו לצו 8.

אלי אמיתי: בשבוע האחרון גם קלטנו אנשים מעוטף עזה והצלחנו ליצור פעילות, זה היה המאמץ השלישי.

אלי אמיתי: אומדן הנזקים מתגמולים באתרים.

אלי אמיתי: זה 24 מיליון שקל.

אלי אמיתי: כל מה שנוגע לפגיעה בערכי טבע זה כ-3 וחצי מיליון שקל ואחת הבעיות הרציניות היא למשל אותם אמצעים לכיבוי שריפות שאנחנו לא משופעים בהם כמו קרן קיימת.

אלי אמיתי: לנו יש אביר אחד קטן בכל אזור הגליל עם 600 לליטר.

אלי אמיתי: יש לנו עוד אביר אחד בגולן ויש למספר פקחים גרוריות של מיכל מים.

אלי אמיתי: הבעיה העיקרית היא שהפקחים לא יכולים להגיע כמו הכבאיות להר מירון והם צריכים לעלות ברגל עם מרססים על הגב.

אלי אמיתי: המים נגמר מהר והם יורדים שוב וכדומה.

אלי אמיתי: אני חושב שהוועדה מוכרחה לראות את זה בשטח ולהבין כמה הדבר זועק ומחויב בטיפול מהיר ומיידי משום ששריפות יכולות להיות כמו כל שנה, לא רק מקטיושות אלא מבעירות של מטיילים, סיגריות ועוד.

אלי אמיתי: השיקום שלנו צריך להיות מיידי במה שנוגע לשיקום הקרקע לפני שיבוא הגשם הקרוב וכן קנייה מחדש של כל ציוד הבלאי שנפגע לרשות כמו הגרוריות, הצינורות ועוד.

אלי אמיתי: לכך כרגע אין לנו כספים.

אלי אמיתי: לכן, בקשתי מהוועדה שתשפיע על ועדת כספים כדי להתכנס ולטפל בעניין.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה, סמנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, יוסי ענבר, בבקשה.

יוסי ענבר: אני רוצה להתייחס לדברים שלא קשורים ישירות לטבע אלא לנושאים אחרים שעלו.

יוסי ענבר: ראשית נושא החומרים המסוכנים.

יוסי ענבר: לשמחתנו היו מעט פגיעות קלות בלבד בעיקר במיכלי גז לבישול ביתי בהרבה מבנים בהם היו קטיושות.

יוסי ענבר: לא היה שום אירוע משמעותי להוציא אירוע שהסתיים מהר מאוד של פגיעה בצנרת אמוניה בבית קירור באזור קריית שמונה במפעל עוף הגליל.

יוסי ענבר: כל שאר הפגיעות הן באמת מינורית, אם היו, יחסית היו מעטות למרות החשש והאיום.

יוסי ענבר: נערכנו בהתאם בתיאום מלא עם כל כוחות ההצלה האחרים, אם זה פיקוד העורף, אם זו המשטרה וכיבוי האש.

יוסי ענבר: נושא אחר שהיה אולי יותר משמעותי כלפי האזרח זה נושא פגיעה בגגות אזבסט או במבנים שהיה בהם אזבסט, בעיקר גגות.

יוסי ענבר: עם תחילת האירועים הוצאנו הנחיות לכל כוחות ההצלה כיצד להתנהג ואכן הם התנהגו בהתאם בכל מקום שבו הייתה פגיעה במבנה אזבסט.

יוסי ענבר: פסולת הבניין – המשרד נערך לסייע לאותן רשויות אם זה ישירות או דרך מס רכוש, ונתן הנחיות כיצד לא נמצא את אותם מבנים מפורקים אלא הם טופלו בצורה מוסדרת.

יוסי ענבר: נושא נוסף, היו מספר בעיות של טיפול בשפכים.

יוסי ענבר: חלק ממכוני טיהור שפכים בעיקר מכון טיהור נהריה שהיה מטווח היטב, התרנו לתקופה מצומצמת להזרים חלק מהבוצה לים.

יוסי ענבר: מייד עם שוך הקרבות הנושא הופסק.

יוסי ענבר: אלה עיקרי הפעילויות שלנו בתחומים האלה, ברשות היו"ר והסמנכ"ל אם יהיה לי זמן אוכל להוסיף בנושא צער בעלי חיים.

מגלי והבה: אדוני השר, יושב ראש הוועדה.

מגלי והבה: ראשית אני רוצה לברך אותך על כך שאני בכל אופן חש את השינוי מאז שנכנסת כבוד השר למשרד, כל החשיבות של הנושא של איכות הסביבה והגנת הטבע וכל מה שנעשה באגפים השונים שלך וזו ההזדמנות שלי לציין את זה ואני עושה זאת.

מגלי והבה: אני רוצה להתייחס כתושב הצפון שראה את המלחמה ואת תוצאותיה מקרוב, לפעילות המיוחדת והענפה של מנכ"ל קק"ל, ראיתי אותך כמה פעמים עם החברים - - -

יצחק אלישיב: מודה באשמה.

מגלי והבה: שבגופם ניסו לכבות את האש, ואלו היו מראות שמוכיחים שבתקופה הזאת האנשים האלה שראו את הנזק והשריפות של היערות נלחמו כאריות, וצריך לשלוח באמצעותך אליהם מילה טובה.

מגלי והבה: נבצר ממני להצטרף לסיור שעשיתם כי אז הייתי בשליחות אבל אני מכיר את המקומות האלה.

מגלי והבה: כמובן גם רשות שמורות הטבע והגנים - כל מה שהיא עושה בשילוב הזה בין השמירה על הטבע והטיפול באוכלוסייה ואנחנו צריכים לזכור שהקו העדין הזה, שמירת הטבע ושמירת חיי אדם, בתפיסת עולמי אני נוטה לצד האדם ופחות הטבע.

גאלב מג'אדלה: זה לא סותר.

מגלי והבה: ראיתי מקומות שיש סתירה ולכן אני אומר שצריך לשמור על האיזון הזה ולטפח אותו.

מגלי והבה: וההערה הקודמת שלי הייתה רצינית שאם יש השנה עודף של עצים, כל תושבי הצפון, אנחנו יודעים מה מחירי הדלק.

מגלי והבה: צריך לראות איך אפשר שהקבלנים יתחשבו במחירים לתושבים ואני מבקש שזו תהיה תרומתכם ותרומתנו לנושא.

מגלי והבה: אני מציין שאנחנו צריכים לעמוד לרשות

מגלי והבה: כם בכל מה שקשור לאיסוף תרומות, כספים לשקם את הטבע.

מגלי והבה: אם זה של קק"ל או רשות שמורות הטבע כי זה בנפשנו.

מגלי והבה: כל פינה שנשרפה שם כואבת לאלה שרואים זאת יום יום ופתאום רואים משהו אחר.

מגלי והבה: אנחנו נעשה כל מה שמוטל עלינו גם כאן בוועדה, אני מודה לך אדוני היושב ראש על הדיון והיוזמה והתרשמתי שלא רק בישראל אלא גם בעולם מוכנים לתרום וצריך למצוא את הדרכים, והאנשים של קק"ל ורט"ג יודעים לעשות את זה היטב, איך לאסוף תרומות לשיקום הטבע והוצאות הטבע.

מגלי והבה: נקווה שנצליח לשקם את היערות בלי שיקרו שוב דברים כאלה שישרפו אותם מחדש.

מגלי והבה: אני שוב רוצה להודות לך ולהתנצל שאני נאלץ לעזוב כי יש לי ישיבה נוספת.

גאלב מג'אדלה: תודה לחבר הכנסת מגלי והבה.

גאלב מג'אדלה: סמנכ"ל אכיפה וצער בעלי חיים במשרד להגנת הסביבה, מר יצחק בן דוד, בבקשה.

יצחק בן דוד: ראשית אני רוצה לברך את עמותת תנו לחיות לחיות על הפעילות הקדושה שהם עשו במהלך הקרבות בכל מה שקשור לחילוץ בעלי חיים.

יצחק בן דוד: אנחנו במשרד פתחנו ביחד עם עמותת נו"ח שהיא עמותת הגג של ארגוני בעלי החיים, מוקד טלפוני אליו פנו אנשים והודיעו על בעלי חיים שנמצאים במצוקה ושצריך לחלץ אותם.

יצחק בן דוד: עמותת נו"ח הפעילה באמצעות עמותות אחרות חילוצים וטיפול בבעלי חיים.

יצחק בן דוד: אנחנו במשרד העברנו תקציב גם למשרד החקלאות לצורך אחסון של בעלי חיים שחולצו במהלך המלחמה וכן עבדנו בשיתוף עם המשרד לפיתוח אזורי לפיתרון הנושא.

מגלי והבה: תודה רבה, חבר הכנסת דב חנין בבקשה.

דב חנין: כבוד השר, כבוד יושב ראש הוועדה, אני רוצה לברך על הפעילות שלך ושל הוועדה בנושא הזה, הוא מאוד חשוב ואני חושב שהיוזמה גם שלך וההובלה של הוועדה לעיסוק בנושא הזה יכולים לתרום רבות בנושאים שעל סדר היום.

דב חנין: במהלך המלחמה ואחריה הסתובבתי כמה פעמים באזורי הצפון וראיתי כמה מהפעילויות שנעשו שם גם בכדי להגן ולשמור על השטחים הירוקים והפתוחים.

דב חנין: אני רוצה אדוני השר להביע קודם כל הערכה עצומה לאנשים שעבדו שם, פגשתי כמה מאנשי רשות הטבע והגנים, אני בטוח שגם בקק"ל, אנשים שבאומץ ובמסירות, ולמרבית הצער לא תמיד עם התנאים המתאימים מבחינת הלוגיסטיקה, נאלצו להתמודד עם הנזקים שהתרחשו שם.

דב חנין: בסך הכל התמונה היא תמונה שמחייבת אותנו להתייחסות.

דב חנין: צודק המדען הראשי של המשרד להגנת הסביבה שהגליל הוא לא שחור, הגליל הוא עדיין ירוק, אבל נגרמו בהחלט נזקים משמעותיים בכמה נקודות ולנזקים האלה יש אפקטים מצטברים.

דב חנין: אלי דיבר למשל על סחף קרקעות, זו בעיה שקשה לראות אותה אבל כאשר היא נוצרת האפקט שלה הוא לטווח יותר ארוך.

דב חנין: דובר כאן על אזורי המחייה של בעלי החיים.

דב חנין: כאשר נשרף חורש טבעי נפגעים בעלי החיים שנמצאים שם והנזק הוא הרבה יותר ארוך טווח מאשר מה שאנחנו רואים בעין.

דב חנין: אם כבר אני מזכיר את נושא בעלי החיים אני רוצה להתייחס גם לבעלי החיים ביישובים החקלאיים, לא ארחיב בנושא הזה, אבל גם להם - כמו לבני האדם ביישובים החקלאיים וביישובים העירוניים – נגרמה מצוקה קשה בתקופת המלחמה.

דב חנין: יש גם את הבעיה של בעלי החיים ביישובים העירוניים, גם זה חלק מהנושאים שאנחנו צריכים לחשוב עליהם ולהתעסק בהם.

דב חנין: השיקום יהיה כמובן הדרגתי ואני מבין שיש צרכים מאוד מעשיים – גם לקק"ל וגם לרט"ג ולא מדובר פה בתקציבים פנטסטיים.

דב חנין: מדובר פה בתקציבים די מינימליים שנדרשים בכדי לאפשר היערכות יותר סבירה למצבים כאלה.

דב חנין: אני מקווה שלא נגיע למלחמות נוספות אבל גם במצבים של שלום יכולות להתרחש שריפות יער או כל מיני אסונות אחרים והם מחייבים התמודדות והתייחסות.

דב חנין: אנחנו מדברים פה על ציוד, אתה הזכרת את רכב כיבוי האש של רשות הטבע והגנים, זה באמת מצב שהדעת איננה סובלת - שכל הגליל מכוסה על ידי רכב אחד מהסוג הזה וכפי שאלי אמיתי אמר קודם, ביתר המקומות אנשים צריכים להגיע עם המנשאים, לרוץ בתוך השריפה ואחר כך לרדת למטה כדי למלא את המיכלים במים שוב.

דב חנין: יש פה כמה צרכים מעשיים שנצטרך למצוא את התשובה התקציבית להם יחד עם המשרד ויחד עם ועדת הכספים כדי לראות שאנחנו נערכים למצבים כאלה גם בעתיד.

דב חנין: מלחמה היא תמיד דבר רע, היא רעה לבני אדם, היא רעה גם לסביבה אבל אנחנו מדברים על דברים שיכולים ומתרחשים, כפי שאתה אומר, לא רק במלחמות אלא גם בתקופות שלום ולכן ההיערכות אליהם חשובה וצריך לעשות אותה כמה שיותר מהר.

דב חנין: אני רוצה לנצל את ההזדמנות שאנחנו נפגשים איתך אדוני השר בוועדה ולהרחיב קצת בנושא שדווקא יוסי ענבר התייחס אליו והוא הנושא של החומרים המסוכנים והאיומים הסביבתיים.

דב חנין: אני חייב לומר בוועדה בגילוי לב שעם כל האסונות והדברים המצערים והקשים שקרו לנו במלחמה, היו לנו גם כמה מקרים בהם המזל שיחק לטובתנו.

דב חנין: אני מדבר דווקא על סוגיות של חומרים מסוכנים והאיומים הסביבתיים.

דב חנין: יש לזה הרבה מאוד דוגמאות.

דב חנין: דוגמא אחת שזכתה להרבה מאוד התייחסות היא הדוגמא של מיכל האמוניה במפרץ חיפה.

דב חנין: מיכל האמוניה שאם הייתה פגיעה בו והיו משתחררים 100 עד 400 טון אמוניה, לפי מחקר של עמוס נוטע ויצחק סגל מהטכניון, הנתונים הם מאוד מדאיגים - - -

יוסי ענבר: השאלה היא אם הם נכונים.

דב חנין: זה המחקר, אני מוכן לנהל אתך דיון על המחקר הזה אבל לא נעשה אותו כרגע בוועדה.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת חנין, בסיור שנבצר ממך להשתתף בו, עלה הנושא ואמרו שהיו פעולות פינוי של החומרים.

גאלב מג'אדלה: הייתה דאגה מראש לנושא.

גאלב מג'אדלה: לא העלינו את זה היום כי כבר קיבלנו על זה תשובה ואני שמח שקיבלנו תשובה ואני שמח שהקדימו תרופה למכה וכל החומרים המסוכנים באזור פינו אותם והם לא היו שם.

גדעון עזרא: הייתה אמוניה, מה שהוא אומר זה נכון, רק יש לנו ויכוח על הכמות ועל הפיתרון.

גדעון עזרא: דני גרא ועל התוצאות.

דב חנין: אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר לך בצער רב שהתשובות שאתה קיבלת ושגם אני קיבלתי אותן בשלב מסוים, כנראה לא היו מדויקות.

דב חנין: אם אנחנו מדברים על מיכל האמוניה שאלוף פיקוד העורף אמר ש-90% ממנו - - -

גאלב מג'אדלה: אז בוא אני אציע לך משהו, אם באמת המצב הוא כזה ויש מחלוקת ויש גם אי דיוקים, אני מציע שנקים צוות מהוועדה שיעסוק נקודתית בחומרים המסוכנים.

דב חנין: מצוין.

גאלב מג'אדלה: ואנחנו נפיק לקחים לקחים לעתיד.

גאלב מג'אדלה: כולנו לא רוצים מלחמה אבל מי יודע מה יהיה מחר.

גאלב מג'אדלה: אז בוא לא נקלקל את החגיגה שדיברנו על עצים וצמחים ובעלי חיים.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שנקים צוות של מספר ח"כים על דעת חברי הוועדה שגם יצא לשם, ישמע סקירה מדעית והערכות מצב.

גאלב מג'אדלה: נשמע אנשי מקצוע, מדענים, אנשים שעוסקים בזה.

גאלב מג'אדלה: אם דעתי מקובלת עליך - אני מודה לך מאוד.

דב חנין: מקובל בהחלט, אני מאוד שמח על ההצעה הזאת אדוני היושב ראש, אני חושב שזה רעיון מצוין וזה יכול לאפשר לנו לעשות עבודה מקצועית ורצינית בשיתוף פעולה גם עם המשרד וגם עם הקהילה המדעית וגם עם הארגונים שפעילים בשטח הזה כדי לתת תשובות כי השאלות הן מאוד מדאיגות, אני מקווה שתהיינה תשובות מרגיעות.

דב חנין: גם פה אני חייב לומר שפגשתי אנשים מצוינים, אנשים מקצועיים של המשרד להגנת הסביבה שעשו שם עבודה קשה ומסורה ועבדו בצורה אחראית ורצינית ואני מקווה שאנחנו ביחד איתם נוכל לתת מענה לשאלות, לפתור את הבעיות ולהרגיע את הציבור.

גאלב מג'אדלה: תודה לחבר הכנסת דב חנין.

גאלב מג'אדלה: חברת הכנסת נאדיה חילו, בבקשה.

נאדיה חילו: זה לא סוד שהנושא של איכות הסביבה מקבל בשנים האחרונות נפח ציבורי הרבה יותר רציני.

נאדיה חילו: אני חושבת שיושב ראש הועדה עושה בעניין הזה עבודה מאוד טובה, על אף שאני לא תמיד משתתפת בדיונים אבל אני ערה ועוקבת אחרי הנושאים שעולים שהם נושאים שקשורים לאיכות חיים.

נאדיה חילו: אני רואה את הנושא של הפגיעות שהיו בצפון קשור ל-3 אלמנטים.

נאדיה חילו: גם הנושא הבריאותי, וזה צוין, הנושא הבטיחותי שגם הוא מאוד חשוב וגם הנושא היפה, החזותי של הירוק ולכן השיקום הוא מאוד חשוב.

נאדיה חילו: בנושא של השיקום הייתי מציעה, אחרי ששמעתי שממדי העבודה הם מאוד גדולים ורציניים שזו תהיה תוכנית רב שנתית שגם תישלח לוועדה.

נאדיה חילו: כלומר הפריסה של התוכנית שאמורה להיעשות, אני מניחה לא בשנה ולא בשנתיים, גם מבחינת ביצוע וגם מבחינה תקציבית.

נאדיה חילו: הייתי מציעה שבעבודות השיקום תהיה עדיפות לאנשי הצפון.

נאדיה חילו: כלומר בתוך עבודות השיקום שזה יהיה הנתח שתינתן עבודה לאנשי הצפון.

יצחק אלישיב: הסכמנו לקבל 60 מובטלים לעבודה, אנחנו במו"מ עם משרד העבודה והרווחה, זה ממילא כך.

יצחק אלישיב: אנחנו לא מסיעים אנשים מאזורים אחרים לצפון.

נאדיה חילו: זה חשוב לשיקום הכלכלי של האזור וזו תהיה התרומה הייחודית לאנושיות ולהון האנושי שנמצא שם.

נאדיה חילו: האלמנט הנוסף שציינת מנהל הקק"ל שהוא מאוד חשוב ולא התעכבת עליו, ואני רוצה להתעכב עליו במשפט הוא הנושא של הרתמות מערכת החינוך לשיקום.

יצחק אלישיב: זה לא כל כך תלוי בי, זה יותר ממה שהפרה רוצה להניק, העגל צריך לבוא לינוק.

נאדיה חילו: הייתי ממליצה גם לכבוד השר וגם ליושב ראש הוועדה לבוא בדברים עם שרת החינוך בעניין.

נאדיה חילו: זה הרבה מעבר לאלמנט של לבוא ולעבוד.

נאדיה חילו: יש בזה אקט חינוכי מדרגה ראשונה של חינוך גם לאזרחות טובה, חינוך לשייכות ומי שנותן יד ותורם לאיכות הסביבה ולנוף ולרשות הטבע גם ידע לשמור על העניין הזה.

נאדיה חילו: יש בזה המון מסרים, הרבה מעבר לבוא יום אחד ולעבוד.

נאדיה חילו: אם זו תהיה תוכנית במסגרת המשרדים שמשרד החינוך ייקח אותה כתוכנית רוחבית השנה בצפון, אני עוד לא יודעת איך זה יעובד לפרטי פרטים אבל מבחינת הרעיון, נראה לי שכולם יפיקו מזה תועלת.

יצחק אלישיב: נאדיה, לפי מה שאני יודע את ביחסים טובים מאוד עם השרה, תפעילי את השפעתך.

גאלב מג'אדלה: תודה לחברת הכנסת נאדיה חילו.

גאלב מג'אדלה: יצחק, שיקום הצפון זה לא עניין של מערכת יחסים זו או אחרת ולא מצבי רוח אלו או אחרים.

גאלב מג'אדלה: את הצפון צריך לשקם ברצינות כפי שצריך ואנחנו כוועדה נעשה כמיטב יכולתנו לסייע בכל דרך אפשרית.

גאלב מג'אדלה: זה חלק מחובתו של כל אחד מאיתנו היכן שהוא נמצא.

גאלב מג'אדלה: כבוד המנכ"ל והיועץ המשפטי של תנו לחיות לחיות, ראיתי את ההתכתבות כאן בקשר למכשיר להצגת הסרט שהבאתם, אני אבדוק את זה.

ראובן לדיאנסקי: אולי נעשה מגבית לקנות לוועדה מכשיר להצגת הסרט.

גאלב מג'אדלה: סלח לי שאני לא בקי במכשירים האלה, העלות היא 600 שקל?

ראובן לדיאנסקי: אפשר גם ב-200.

גאלב מג'אדלה: אני מניח שוועדות נוספות משתמשות בזה, אני מופתע שאין כאן מכשיר פשוט שכזה.

גאלב מג'אדלה: אני מבין שלא נוכל לראות את הסרט מכל מקום תעביר לי דיסק ואני אנצל את ההזדמנות הקרובה להראות את הסרט הזה כאשר המכשיר יעמוד לרשותי בהקדם האפשרי, בבקשה.

ראובן לדיאנסקי: ברשות

ראובן לדיאנסקי: כם אגע קצת בסביבה האורבנית.

ראובן לדיאנסקי: רבות דובר ונכתב על הבלגן, בלשון המעטה, שהיה עם פרוץ הקרבות בכל מה שקשור לבני אדם.

ראובן לדיאנסקי: מה שקרה לבעלי החיים שם זה שהם התפזרו לכל עבר.

ראובן לדיאנסקי: זה כלבים משוטטים, בעלי חיים אחרים, מורעבים, בעלי חיים קשורים לבתים שאנשים נאלצו לנטוש ולרדת למקלטים ולא היה מי שיטפל בהם.

ראובן לדיאנסקי: אנחנו בתור עמותה שמנסה לעשות ככל יכולתה למען בעלי חיים, הצלחנו והקמנו מוקד טלפוני לבעיות וקבילות של אזרחים.

ראובן לדיאנסקי: קיבלנו מדי יום עשרות פניות של אזרחי הצפון שסיפרו על בעלי חיים שעברו תאונות, בעלי חיים נטושים, בעלי חיים שנפגעו ממכוניות, רכבים וכו'.

ראובן לדיאנסקי: שלחנו את האמבולנס למען בעלי חיים שיש לנו שהגיע ושהה במהלך המלחמה ימים ארוכים באזור הצפון ונתן סיוע ועזרה ראשונית לבעלי חיים.

ראובן לדיאנסקי: פינינו חלק מהכלבים הנטושים בעיקר לפנסיונים באזור המרכז.

ראובן לדיאנסקי: מימנו כמה פנסיונים, בעיקר פרטיים וחלק מבעלי החיים הגיעו לבית המחסה שלנו.

ראובן לדיאנסקי: נתנו חסות לפנסיון להבות הבשן של גברת יקרה בשם ג'נט שנאלצה להתמודד עם עשרות רבות של בעלי חיים נטושים שהגיעו לפנסיון שלה.

ראובן לדיאנסקי: הקמנו מוקד מציאת בתים אומנים בתל אביב.

ראובן לדיאנסקי: 300 כלבים וחתולים הועברו על ידינו לבתים אומנים במרכז הארץ, פשוט בעלי חיים שננטשו הבאנו אותם ומצאנו להם בתים אומנים.

ראובן לדיאנסקי: העברנו לצפון קרוב ל-2 טון מזון, זו הייתה אחת הבעיות העיקריות שבעלי החיים הנטושים שם לא היה מי שיאכיל אותם, לא היה להם מזון.

ראובן לדיאנסקי: בעקבות כתבה שלנו על הפעילות שלנו באזור הצפון ששודרה בפוקס ניוז, הגיעו לארץ שתי מתנדבות ממיאמי עם ציוד ומזון ותרופות והן נמצאות כאן בצפון עד היום.

ראובן לדיאנסקי: גם אחרי המלחמה כשהיה צריך למצוא פיתרון לאותם נטושים שלחנו צוותים שלנו ששהו שם שבועיים ימים.

ראובן לדיאנסקי: אבל עדיין יש מאות רבות של כלבים נטושים שאין להם פיתרון בכל אזורי קו העימות, בכל היישובים, בכל הערים שבאיזשהו מקום מישהו, אם זה המשרד להגנת הסביבה או משרד החקלאות, המדינה צריכה למצוא פיתרון.

ראובן לדיאנסקי: אני מנסה להעביר את המסר לכבוד השר כי ברשות המשרד להגנת הסביבה יש את הקרן למען בעלי חיים.

יצחק בן דוד: קרן להגנה על בעלי חיים.

ראובן לדיאנסקי: נכון, שנותנת מדי שנה תקציבים לעמותות.

ראובן לדיאנסקי: אבל הפעם יש לנו בעיה אקוטית שאף אחד לא לקח אותה בחשבון והיא המלחמה.

ראובן לדיאנסקי: מה שאנחנו מבקשים זה לנסות ולפנות למשרד האוצר ולמשרד רוה"מ ולעגן מספר משרדים שיכולים לתת מענה לעניין ולהגדיל את הסכום של הקרן כדי שתוכל לחלק יותר כספים לאותם ארגונים למען בעלי חיים.

גאלב מג'אדלה: מה התקציב של הקרן?

ראובן לדיאנסקי: מיליון ו-700,000 שקל.

יצחק בן דוד: התקציב השוטף היה מיליון ו-700,000 אלף שקל, כתוצאה מכל מיני הסכמים של שינוי עוד בקדנציה הקודמת קיבלנו שני מיליון שקל תוספת.

יצחק בן דוד: מתוך זה מיליון ו-600,000 שקל חולקו לעמותות ומיליון שקל חולקו לרשויות המקומיות.

יצחק בן דוד: הכסף מועבר בימים אלה.

ראובן לדיאנסקי: אני רוצה להעיר לגבי מה שבנדה אמר, הכספים האלה חולקו ונלקחו בחשבון לפני נזקי המלחמה.

ראובן לדיאנסקי: זאת אומרת שצריכים לחשב את הנזקים שנגרמו ולהוסיף כספים נוספים על מנת לפתור בעיות אקוטיות שקרו במלחמה.

גאלב מג'אדלה: תודה, שי כהן מהקואליציה לבריאות הציבור, בבקשה.

שי כהן: ראשית רציתי לברך על ההצעה שעלתה כאן להקים צוות של הוועדה שיבדוק את נושא החומרים המסוכנים, אני רוצה לומר משהו גם על התפקוד המצוין של אנשי המשרד להגנת הסביבה בנושא הזה בזמן המלחמה.

שי כהן: יחד עם זאת אני רוצה להעיר שהנתונים שבידינו, ואני יכול להגיד את הדברים רק באחריותי הצנועה כמי שמנהל ארגון לא ממשלתי בתחום, לא 90 אחוז ולא 50 אחוז מהחומרים המסוכנים פונו.

שי כהן: לא ניתן גם מהניתוח שלנו ועל פי דעתם של אנשי מקצוע, גם במשרד, לא ניתן לפנות את כמויות החומרים שנמצאות בעיקר במפרץ חיפה ובריכוזים אחרים, בוודאי לא ניתן לפנות תחת אש.

שי כהן: אין אפשרות כזאת וגם אין תוכניות שתורגלו לפינוי של חומרים כאלה.

שי כהן: אני מתנצל על כך שאני מעכיר את האווירה של שיחה שהיא חשובה מאוד על הירוק ועל בעלי החיים אבל אני חייב לומר שחוות דעת, ביניהן חוות דעת שהוזמנו על ידי גורמי מקצוע ממשלתיים - מראות סדר גודל של אסון שיכול היה להיגרם, היה פוגע כמובן גם בצומח ובחי אבל היה גובה עשרות אלפי קורבנות בנפש.

שי כהן: גם במקרה של מיכל האמוניה, גם במתקנים אחרים כמו מיכל אטילן שבאזור סמוך וגם מתקנים אחרים שכולם מפוקחים באופן שלא מספיק ולא באשמת הגורמים המפקחים אלא בגלל חלוקה בעייתית בסמכויות.

שי כהן: יש בעיה אמיתית בחלוקת הסמכויות בחירום.

שי כהן: ראינו תקופה שבה מדינת ישראל עמדה קצת המומה מול מציאות חדשה שהיא לא חירום ולא שגרה אלא מצב מיוחד או מה שאנחנו סבורים שצריך לכנות "שגרת חירום" שבתוכה חייבים להפחית את כמות החומרים המסוכנים במפרץ חיפה ואולי בצפון בכלל.

שי כהן: מילה נוספת לגבי הסכנה האפשרית.

שי כהן: מדובר על מקרים בהם גם כשהתקנות ניתנות וההנחיות ניתנות, והדוגמא שאני חייב לציין היא נמל חיפה.

שי כהן: אם מכולת פוספין שנמצאה בנמל חיפה בזמן הלחימה, בניגוד לתקנות ואחרי הערות קודמות של המשרד להגנת הסביבה ופיקוד העורף, אם מכולה כזאת הייתה נפגעת, היו נפגעים אלפי תושבים בחיפה וגם כמובן חורש וצומח ובעלי חיים, אבל אלפי בני אדם בחיפה היו מתים כתוצאה מפגיעה כזאת.

שי כהן: מדובר על חריגה מהתקנות וצריך לחזק את המשרד להגנת הסביבה גם בסמכויות שלו, גם בתקציבים ותקני האכיפה שיש לו למצבים האלה כי את אנשי המקצוע והנכונות יש.

שי כהן: ולכן תבורך הוועדה אם תבדוק את העניין.

עדי מונצז: במדינת ישראל נמצאים בשגרה כ-350 עד 400 כבאים בכל מרחב מדינת ישראל.

עדי מונצז: במהלך המבצע הזה הגברנו את הכוחות בצפון בסדר כוחות יחסית גדול, גם באמצעות מקורות מאגר הכבאות על ידי הפניית כבאים מהמרכז, גם באמצעות הפנייה של כבאים ירוקים, זה אותם חיילי המילואים שמקבלים אצלנו הכשרה בסיסית בכיבוי והצלה.

עדי מונצז: כמו כן שלחנו כלים רבים של כיבוי והצלה לאזור הצפון.

עדי מונצז: כל הכוחות האלה עסקו חלק ניכר מהזמן גם בנושא של לחימה באש בשדות ובשטחים פתוחים.

עדי מונצז: כמובן שהיו נקודות מסוימות כמו קריית שמונה בהם עומס הפעילות של הפגיעה באזורים הבנויים חייבה להפנות את המשאבים לאזורים הבנויים.

עדי מונצז: בשטחים פתוחים נתנו קדימות לנושא של לחימה באש באותן שריפות שאיימו על שטחים בנויים או התקרבו לשטחים בנויים.

עדי מונצז: אבל בהחלט היה נפח גדול מאוד מהפעילות שלנו גם ביערות ובמקומות אחרים.

עדי מונצז: אנחנו נכנסים לחודש של הפקת לקחים ויש מספר היבטים שאנחנו מתכוננים לטפל בהם.

עדי מונצז: הוזכר הנושא של רכבי כיבוי מיוחדים לשריפות יער, זה נושא שנמצא בשלב פיתוח.

עדי מונצז: אנחנו מקווים להצטייד ב-6 רכבים כאלה, אם מתוך מקורות של תקציבי פיתוח ואם באמצעות תרומות ומקורות אחרים.

עדי מונצז: נושא חשוב אחר שצריך לקבל תגבור משמעותי זה נושא של כיבוי מהאוויר.

שלמה לוי: מטוסים.

עדי מונצז: כמו כן גם בדיקת חומרי כיבוי אחרים מעבר לאותם חומרים שהשתמשנו בזמן המבצע.

עדי מונצז: יש לנו קושי גדול בנושא של נקודות אספקת מים.

עדי מונצז: זה נושא של תקציבים יחסית קטנים אבל התחמושת העיקרית שלנו איננה צנרת שמביאה מים בקרבת היערות והשטחים הפתוחים, אין איפה למלא את המיכליות וליישם מים לאותן שריפות שפורצות.

עדי מונצז: שיפורים נוספים שנזדקק להם הם בנושא של כוח אדם - דבר שיצטרך לקבל ביטוי מהותי.

יצחק אלישיב: רק להוסיף בנושא החשוב הזה.

יצחק אלישיב: דו"ח גינוסר לאחר השריפה הגדולה אמר וציין בפירוש את הנושא של הקמת נקודות מים למילוי כבאיות.

יצחק אלישיב: הטילו את זה על משרד הפנים, אנחנו היינו שם שותפים זוטרים.

יצחק אלישיב: עשינו אחד בעמק חפר ועוד נקודה על יד כרם מהר"ל אבל משרד הפנים התחמק.

יצחק אלישיב: האיש שהיה ממונה על זה האחראי על המים - יצא לפנסיה.

יצחק אלישיב: ותדע לך גאלב, יש שם בדוח שהממשלה קיבלה שחייבים להקים 20 נקודות ברחבי הארץ עם סימונים של מקומות שמשרד הפנים בורח מזה ואיננו עושה את זה.

גאלב מג'אדלה: זה לפי דוח גינוסר?

יוסי ענבר: כן.

גאלב מג'אדלה: דוח גינוסר אצלכם?

יוסי ענבר: כן.

גאלב מג'אדלה: אנחנו יכולים לקבל את מה שאומר מר אליישיב?

יחזקאל לביא: יש את זה לוועדה.

שלמה לוי: אני רוצה להעיר הערה בנושא.

שלמה לוי: אחד הכשלים שראינו בעיניים ממש זה היכולת שלהם לתפקד במקומות שהנגישות אליהם קשה יחסית, כמו כל המדרונות של הר מירון, וזאת בגלל העובדה שאין להם את הכלים המתאימים.

שלמה לוי: החבר'ה שם עשו את המקסימום, נצמדו כמו קמיקזים להרים, אבל הבנתי שיש מטוס שתוך 10 שניות ממלא מים בגיחה מעל הכנרת תוך כדי טיסה, מגיע מעל השטח ומזרים מים ואז ממזערים את הנזק כי עד שהמטוסים מגיעים, עד שהם מגיעים למחניים, שווה להשקיע בדבר כזה.

עדי מונצז: יש מטוסים כאלה רק שהקושי איתם הוא שהם לא מיועדים לעבודה ביחד עם חומרים מעכבי בעירה שהם אלה שנותנים את התרומה המשמעותית בנושא של מניעת התפשטות האש למוקד הראשוני.

עדי מונצז: אנחנו בהחלט צריכים מטוסים עם נפחים יותר גדולים אבל לפיתרונות אחרים.

יצחק אלישיב: גם בתקופה שצ'רנסקי היה שר הפנים וגם בתקופה של אלי ישי שהיה שר הפנים בדקו את הנושא הזה עם חברה קנדית והמסקנה הייתה שהמדינה מדי קטנה בשביל ההיקפים של המטוס הזה.

יצחק אלישיב: יש שם בעיה של מילוי המים ובעיקר - אנחנו משתמשים בחומרי עיכוב בעירה והמטוס לא יכול גם לשאוב מים מהכנרת וגם לצבוע את הכנרת עם מעכבי בעירה, אין לו את המנגנון הזה וגם האחזקה יקרה מאוד.

יצחק אלישיב: בעבר השתמשנו במערך המסוקים של צה"ל, המצאנו מיכלים מיוחדים, אבל באיזשהו שלב הצבא הודיע שהוא לא נותן יותר מסוקים.

יחזקאל לביא: לא, הוא אמר שיש לו בעיה של הרמת - - - לא שהוא לא רוצה לתת אלא אין לו יכולת - - -

יצחק אלישיב: מה זה חשוב איך מגדירים, אין הליקופטר צבאי.

יצחק אלישיב: אבל הנושא של קים אוויר, הם עשו יופי של עבודה, יש להם 8 מטוסים שיש לנו קרן משותפת שלנו ושל הכבאים ושל הרשות שאנחנו מממנים אותם ומזעיקים אותם בכל ימות השנה.

יצחק אלישיב: מדובר על מטוסי ריסוס כך שגם האחזקה יותר זולה.

יצחק אלישיב: בבוקר הם מרססים אבל הם בהיכון גם לנושא הזה.

גאלב מג'אדלה: יחזקאל, אני מציע שיהיה לנו נייר מסודר בנקודה הזאת איך אנחנו משלבים ידיים עם כל הסתירות שנמצאות, שנכניס את זה להמלצות שלנו.

יחזקאל לביא: בהחלט.

גאלב מג'אדלה: לפני שנאפשר לאדוני השר להתייחס לסיכום, רציתי לשאול את גברתי, נטשה אפשטיין ממשרד האוצר, איך אתם נערכים לתת מענה לכל הנזקים כאן, להוצאות ולעבודה היפה שהם עשו בהצלה.

נטשה אפשטיין: בזמן המלחמה נתנו מענה לקרן לכיבוי אש מהאוויר.

גאלב מג'אדלה: במה זה מתבטא?

יצחק אלישיב: הם העבירו 75% מ-4 מיליון, הם העבירו כ-3 מיליון, הם היו בסדר גמור.

אלי אמיתי: הם העבירו בפעמיים, בפעם הראשונה הם העבירו 5 מיליון ואחר כך 3 מיליון.

גאלב מג'אדלה: זה תוך כדי?

נטשה אפשטיין: תוך כדי המלחמה כדי לקנות חומרים מעכבי בעירה וכדי לממן את שעות הטיסה.

נטשה אפשטיין: בקשר לטיפול בנזקים, בימים אלה פועלת ועדה של משרד המשנה לרוה"מ שמארגנת תוכניות לכל המשרדים ובין היתר את התוכנית של המשרד להגנת הסביבה לשיקום הנזקים בצפון.

נטשה אפשטיין: אני חייבת לציין שאנחנו עובדים מאוד בשיתוף פעולה עם התוכנית הזאת.

נטשה אפשטיין: לכשהיא תגובש כולם יוזמנו לעיין בה ויש בה מגוון תוכניות.

גאלב מג'אדלה: לעיין זה לא מספיק.

גאלב מג'אדלה: כדי שניתן תשובה כפי שצריך אנחנו מבקשים לקבל מה שנוגע לנו.

נטשה אפשטיין: למשרד להגנת הסביבה יש את התוכנית, התוכנית היא בתיאום איתנו, יש שם מגוון סעיפים שמטפלים בהיבטים שונים של הפעילות בצפון ועידוד התיירות.

גאלב מג'אדלה: כדי שלא ישאלו אותנו שאלות ונעמוד בספקות וסימני שאלה, אנחנו גם עושים כאן אצלנו את האומדנים ואת הערכים לפי מה שהם אומרים וגם בדרכים שלנו דרך היועצים שלנו שנמצאים כאן, יחזקאל לביא ואורי טל ממכון המחקר והמידע של הכנסת.

גאלב מג'אדלה: אם יגידו לכם 10 מיליון ויסתבר לנו 8 מיליון או להיפך, גם לנו יש מה להגיד.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מבקשים לקבל מכם מסמך מסודר למה שנוגע למשרד לאיכות הסביבה איך אתם נותנים מענה כספי וכמה ובאיזו צורה, ואת הסעיפים למיניהן.

גאלב מג'אדלה: גם קק"ל, גם הרשות וגם המשרד, גם כל הנושא של חיות ועצים, מסמך מסודר.

גאלב מג'אדלה: אם תרצו אחר כך לתת את זה למשרד להגנת הסביבה שהם יעדכנו את זה ויכינו אותו מקצועית - - -

נטשה אפשטיין: זה מסמך שנעשה בשיתוף פעולה איתם, הם הגורם המקצועי מבחינתנו, אנחנו לא ממציאים נושאים לטיפול.

גאלב מג'אדלה: לא, אתם נותנים את הכסף, הם רואים איפה הנזקים וכמה ובאיזה תחום, וחורש טבעי זה שונה מקק"ל, קק"ל שונה מנזקים לחיות וכל מה שנאמר כאן, זה מורכב.

גאלב מג'אדלה: אנחנו כבר מכירים את זה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לקבל מכם באוצר מסמך מסודר, החלק שלכם בנוגע למה שקרה בצפון בנושא של המשרד להגנת הסביבה על כל ההיבטים שנאמרו כאן ועוד חלק לא נאמר שנאמר אותו בצוות המשנה.

גאלב מג'אדלה: בסדר?

נטשה אפשטיין: בסדר גמור, ברגע שהמספרים יגובשו נעביר לכם את המסמך.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לך מאוד, בבקשה אדוני השר.

גדעון עזרא: קודם כל אני רוצה להתייחס לנושא התקציבי.

גדעון עזרא: ממש הבוקר היה דיון בקבינט הכלכלי חברתי ובו הגישו את הצעת התקציב שלהם שהייתה מבוססת על שנת 2005.

גדעון עזרא: התקציב לשנת 2006 שמבוסס על 2005 אושר אבל לגבי תקופת המלחמה, הפסדים בזמן המלחמה ושארית התקציב עד סוף 2006, אמר שר האוצר שהנושא יידון באותה מסגרת שאת מדברת עליה.

גדעון עזרא: צריך להבין דבר אחד, המסגרת שכולנו מדברים עליה זה פיתוח הגליל והנגב כולל חיפה.

גדעון עזרא: חיפה הגליל והנגב לפי הסדר הזה.

גדעון עזרא: אני בספק אם נגיע לרזולוציות שאנחנו מדברים עליהם פה בוועדה.

גדעון עזרא: לא יודע מה נצליח לתת ומה לא.

גדעון עזרא: אני יודע רק דברים בסיסיים שאני יכול להגיד וכאן אני רוצה להגיע לנושא השני.

גדעון עזרא: מה בסדר עדיפויות שלי כשר להגנת הסביבה.

גדעון עזרא: עם סיום הלחימה ביקשתי שהמבקרים הפנימיים גם של המשרד שלי וגם ברט"ג יעסקו בהכנות לקראת מה היה המצב לפני הלחימה, מה היה בלחימה ומה צריך להיות בעתיד, והעבודה הזאת תוגש.

גדעון עזרא: במקביל מנכ"ל המשרד התחיל יום אחרי הלחימה בעבודה של הפקת הלקחים.

גדעון עזרא: הדבר שהכי מטריד אותי זה לתת מענה בנושא הדאגה לחיי אדם, קרי חומרים מסוכנים.

גדעון עזרא: זה הנושא שהכי מטריד אותי ועליו אני צריך לתת מענה בראש ובראשונה ולהזים או לאמת את הדברים שנאמרו פה, ונאמרו פה הרבה דברים וזה לא כצעקתה לדעתי.

גדעון עזרא: יש הרבה מה להגיד ואני מברך אותך אדוני יושב ראש הוועדה על הקמת צוות הבדיקה בנושא מיכל האמוניה ולא אכפת לי שתבדקו גם נושאים נוספים.

גדעון עזרא: שבוע וחצי לפני המלחמה היינו במקרה בתרגיל אמוניה עם פיקוד העורף וגם אני השתתפתי בתרגיל הזה.

גדעון עזרא: ביום בו פרצה המלחמה יצאנו לצפון וביקשתי לראות את כל המקומות בהם יש חומרים מסוכנים, כמובן ברום לא היה, אי אפשר בלי אמוניה ואין מקום אחר לאמוניה ואי אפשר להעביר אוניה עם 100 טון ולהביא אחר כך אוניה עם עוד מאה טון.

דב חנין: השאלה אם אנחנו צריכים את המפעל הזה אצלנו, אדוני השר.

גדעון עזרא: מי שבא בהצעה תביא כל פעם מאה טון, זה לא רציני וזה בעיקר הדבר שמטריד אותי.

גדעון עזרא: לגבי שיתוף הפעולה בין הרט"ג לבין קרן קיימת לבין כב"א לבין פיקוד העורף, אני לא ראיתי שהיו חילוקי דעות.

גדעון עזרא: מה שאני יודע זה שהיה חוסר הגעה למים זמינים לכיבוי השריפות.

גדעון עזרא: אני יודע שראש הרט"ג נפגש עם ראש כב"א גם בנושאים הללו ממש לפני המלחמה והנושא הזה בהחלט מעניין וחשוב.

גדעון עזרא: בנושא החינוך, מי שלוקח את נושא החינוך והגנת הסביבה על גבו זה המשרד שלנו.

גדעון עזרא: מי שנתן את הפרסים זה המשרד שלי.

גדעון עזרא: יש עבודות נהדרות בבתי ספר אבל זה תמיד קשור למשוגע לדבר.

גדעון עזרא: יהיה קשה מאוד להניע את התלמידים מהדרום לצפון לנטיעות.

גדעון עזרא: אני בהחלט מברך על כך אבל האמת היא שאפשר לטעת בכל הארץ, לא צריך לטעת רק בצפון.

גדעון עזרא: לטעת צריך תמיד, כל הזמן, כל החיים אבל אני לא בטוח שכדאי לשנע את תלמידי כתה א' לצפון.

גדעון עזרא: אגב, בעוד יומיים אנחנו עושים מבצע ניקיון של הכנרת.

גדעון עזרא: המשרד הגנת הסביבה פותח במבצע לניקוי קבע של הכנרת המזוהמת.

גדעון עזרא: אין לי כל ספק שבזכותך אדוני היושב ראש, במידה רבה, כל נושא הגנת הסביבה הולך ותופס מקום יותר חשוב וכך צריך להיות גם בהמשך.

גדעון עזרא: זה מה שהמדינה היום זקוקה משום שאנחנו נמצאים בנסיגה בכל נושא הגנת הסביבה מאחר ויש יותר אוכלוסייה ופחות שטחים פתוחים ויש התחממות וכיוצא בזה.

גדעון עזרא: אנחנו נמצאים בעידן של הגנה על הסביבה שבה אנו חיים וכל עזרה תבורך, ותודה רבה שהזמנת אותי.

גאלב מג'אדלה: בנושא הכנרת הייתי לוקח את משרד הפנים - - -

גדעון עזרא: כל ראשי הרשויות איתנו.

גאלב מג'אדלה: כדי שישלבו ידיים כי יש שם כמה קטעים שזה משרד הפנים.

גדעון עזרא: יש לנו דיונים עם משרד הפנים להעברת סמכויות ממשרד הפנים אלינו בנושא החופים, לאו דווקא בכנרת.

גאלב מג'אדלה: אני מוכן שבעניין הזה גם נלך לחקיקה על דעת 2 המשרדים לטובת האזרח ולטובת העניין.

גאלב מג'אדלה: בקדנציה הקודמת עשינו, אדוני השר, 3 דיונים - - -

גדעון עזרא: אני הייתי במשטרה.

גאלב מג'אדלה: והמשטרה שלך דווקא שילבה ידיים איתנו.

גאלב מג'אדלה: בכנרת אלוהים ישמור מה שקורה - - -

דב חנין: אדוני היושב ראש, אולי כדאי באמת שנעשה עוד סיור - - -

גאלב מג'אדלה: זה על סדר יומנו.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לברך את המשרד להגנת הסביבה, רשות הטבע והגנים, קק"ל, על שילוב הידיים בשעה קשה בימים קשים במלחמה.

גאלב מג'אדלה: כל מה שאמרו החברים כאן ראינו את זה גם בסיור וראיתי את זה גם בטלביזיה.

גאלב מג'אדלה: גם המשטרה הפעם כל הכבוד, יישר כוח, אפילו לקחו על עצמם תפקידים שלא שלהם.

גאלב מג'אדלה: ראינו שכולם מגויסים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים להמשיך ולהיות מגויסים כל השנה, בשעת שלום ולא רק בשעת חירום ובשעת מלחמה.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שחברי יחזקאל לביא, ואורי טל ממחלקת המחקר והמידע, יסייעו לנו בהכנת המסמך של הדיון הזה עם כל ההמלצות שעלו.

גאלב מג'אדלה: ועדת הפנים תמשיך לעקוב אחרי כל הנושא שנוגע לשיקום הצפון בכל התחומים שנוגעים לנו כוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: סיכמנו את זה גם בדיון הקודם בעניין הרשויות המקומיות בכל מה שקשור באזרחים ובשלטון מקומי וכו' ונעשה את זה גם בנושא של הגנת הסביבה על כל המשתמע מכך.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נסתייע בכם מדי פעם אבל יהיה לנו מעקב מסודר ממש ונקבל את כל מה שקשור בתקציבים והחלטות של הקבינט החברתי לשיקום הצפון ונראה איפה אנחנו - כמי שמופקדים על פיקוח על פעולות הממשלה, איך אנחנו עושים את זה על הצד הטוב ביותר לטובת הצפון על כל אזרחיו.

גאלב מג'אדלה: דבר נוסף, נקים את צוות המשנה ונתאם את זה עם המשרד להגנת הסביבה ועם הגורמים הנוספים, גם המקומיים בשטח.

גאלב מג'אדלה: אגב, שבוע לפני המלחמה היינו צריכים לדון לפי בקשת חבר הכנסת כחלון בנושא מפרץ חיפה על כל המשתמע, מפגעים סביבתיים וחומרים מסוכנים, ממש שבוע לפני המלחמה.

גאלב מג'אדלה: הדיון נדחה מסיבה טכנית ואחר כך פרצה המלחמה ולכן הדיון נדחה.

גאלב מג'אדלה: אני מברך את 2 המערכות על שילוב הידיים, גם קק"ל וגם רט"ג.

גאלב מג'אדלה: קיבלתי מכם את התוכנית שהכנתם איך משקמים כל מוסד, כל מערכת בפני עצמה.

גאלב מג'אדלה: דבר נוסף, נזקי המלחמה מבחינת

גאלב מג'אדלה: כם כהגנת הסביבה נקבל את זה בסעיף אחד במה שנוגע לרשות הטבע והגנים ובסעיף אחר הנזקים שנוגעים לכם קק"ל - - -

יצחק אלישיב: הגברת מהאוצר אמרה שלנו היא לא מתכוונת לתת לא פיצויים ולא כסף.

גאלב מג'אדלה: סליחה, היא אמרה את דעתה, אנחנו נגיד את דעתנו, נבוא ונאמר, בקק"ל אלה הנזקים, אלה הערכים, זה האומדן.

גאלב מג'אדלה: ברט"ג אלה הנזקים, אלה הערכים, זה האומדן - - -

נטשה אפשטיין: רק שלא יצטטו אותי, אני לא מתקצבת את קק"ל - - -

גאלב מג'אדלה: אנחנו מכבדים את נטשה בתור רפרנטית, אנחנו נבוא לאוצר כפי שצריך בדרך הראשית.

גאלב מג'אדלה: זה התפקיד שלנו.

גאלב מג'אדלה: הנושא של דוח גינוסר, אתם מבקשים שזה יהיה חלק מהעניין, ולעניין כל מה שאמרתם על כיבוי אש מהאוויר ותגבור, נבדוק את זה בדרכנו.

גאלב מג'אדלה: דבר האחרון אני רוצה להודות לכל הגורמים, הגופים והמוסדות מנו"ח ועד עמותת תנו לחיות לחיות, ברצוני להודות לכולם, לגופי ההצלה למיניהם.

גאלב מג'אדלה: בסיור הקודם היינו בעכו, במכבי אש גליל מערבי, היינו בעוד כמה מקומות, החולה ואחרים.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה גם להודות לצוות הוועדה, ליועצים ולכל הגופים והגורמים שבמלחמה הזאת שילבו ידיים לטובת האזרחים, הרכוש, הטבע והגנים.

גאלב מג'אדלה: לך אדוני השר אני רוצה לומר, תמיד תמצא לימינך ועדה מגויסת לטובת הגברת התודעה והתמיכה בכל מה שנוגע להגנת הסביבה, לא רק משאבים אלא גם בנושאים מעבר לזה.

ראובן לדיאנסקי: הייתי מבקש מאדוני אולי לציין בסיכום את עניין הקרן להגנת בעלי חיים.

ראובן לדיאנסקי: אם אפשר שוועדת הפנים תעשה פנייה לאוצר להגדיל את התקציב.

גאלב מג'אדלה: רשמנו את זה.

ראובן לדיאנסקי: תודה, כי במשרד להגנת הסביבה יש נכונות אמיתית לסייע לנו.