ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 38, 2006-08-23 10:00

גאלב מג'אדלה: נמצאים אתנו חלק מחברי הכנסת חברי ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: חלק מהחברים התנצלו שלא יכלו להשתתף אתנו, כי עסוק בסיורים אחרים או בדיונים אחרים.

גאלב מג'אדלה: נמצאים אתנו נציגים ממספר משרדי ממשלה וכמובן צוות הוועדה.

גאלב מג'אדלה: היום נקיים סיור ארוך במספר ישובים בצפון, בתקווה שיעלה על הצד הטוב ביותר.

גאלב מג'אדלה: זה סיור מכין לקראת דיון שיתקיים ביום שני בשבוע הבא בוועדת הפנים עם שר הפנים.

גאלב מג'אדלה: למרות שאנחנו קשובים ומודעים למה שקורה בצפון, במלחמה ולאחריה, ראינו לנכון לפגוש חלק מראשי הערים והמועצות וחלק מן הציבור ולשמוע מעדות ראשונה, כדי שנוכל להתכונן לדיון ביום שני, לפגישה עם שר הפנים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מודעים לביקורת שעולה מהשטח, שעד עכשיו אנשי הממשלה דיברו והחליטו וסיירו והצהירו וראו, אבל טוענים שבצפון עוד לא ראו ביצועים.

גאלב מג'אדלה: אני מקווה שביום שני נשמע משר הפנים דברים אחרים.

גאלב מג'אדלה: האם מי מחבריי חברי הכנסת רוצה לומר דבר מה?

יעקב מרגי: אני אוהב מאוד את נהריה, לכן אני נמצא כאן כבר מאתמול.

יעקב מרגי: נהריה עיר יפהפיה, הלבן שולט בה, הסדר והניקיון שולטים בה.

יעקב מרגי: אגיד לכם את האמת, הסתובבתי וחיפשתי היכן נפלה קטיושה אך לא ראיתי עיר חרבה.

יעקב מרגי: העיר חזרה לשגרה בצורה נהדרת שאפשר להתפעל ממנה.

יעקב מרגי: ראיתי בחוף בשעה 5 בבוקר את המפוחים עובדים.

יעקב מרגי: אני שמח שזה כך.

יעקב מרגי: אנחנו כמובן נראה את הנזקים בשטח.

יעקב מרגי: אחת הסיבות שאנחנו כאן, לנסות לעזור לכם, להיות רוח גבית לממשלה שתפצה אתכם גם על הנזקים הגלויים לעין וגם על הנזקים הסמויים מן העין.

יעקב מרגי: נקווה שדרכנו תצלח.

שרה מרום שלו: אני מכירה את נהריה בעקבות טיולים שלי בה.

שרה מרום שלו: אני נוהגת לבוא פעמים רבות לנהריה עם הילדים בקיץ.

שרה מרום שלו: נהריה תמיד היתה אחת הערים היפות בארץ.

שרה מרום שלו: כאב לנו מאוד לראות את הפגיעות שהעיר ספגה.

שרה מרום שלו: המרכז נראה כרגע יפה מאוד.

שרה מרום שלו: אנחנו מקווים שהממשלה תבוא לעזרת העיר, שהיא אכן אחת הערים היפות והחשובות בארץ.

שרה מרום שלו: (הנוכחים מציגים עצמם)

ג'קי סבג: אני מודה לכם שוב על הביקור.

ג'קי סבג: ברשות

ג'קי סבג: כם הייתי רוצה לתת לכם סקירה על מה שקרה במשך 33 ימים בנהריה.

ג'קי סבג: עברנו תקופה קשה, ולאחר המלחמה יש כבר סימנים ואיתותים על הרבה בעיות שצפויות לנו בעתיד.

ג'קי סבג: מתחילת המלחמה ועד סיומה נפלו בתוך נהריה כ-580 קטיושות, ובסך הכול 800 קטיושות נפלו בנהריה ובסביבתה.

ג'קי סבג: היו 195 פגיעות ישירות בבתים.

ג'קי סבג: 1,500 בתים ובתי עסק נפגעו.

ג'קי סבג: היו בנהריה 2 הרוגים ו-95 פצועים, ביניהם אחד פצוע קשה.

ג'קי סבג: כעיר שמתורגלת בבעיות ביטחון, בשונה ממקומות אחרים בארץ, היינו ערוכים ומוכנים מייד עם תחילת המלחמה.

ג'קי סבג: עליכם לדעת, קרה דבר בישראל – ודרך אגב, אנחנו כותבים דוח, שיפורסם, על ההשתלשלות של כל שעשינו, כל אחד בתחום שלו.

ג'קי סבג: בשונה ממקומות אחרים המקלטים היו מוכנים וערוכים.

ג'קי סבג: התמודדנו עם מספר בעיות בשלבים שונים: בשלב ראשון היה עלינו לפתוח את המקלטים, בשלב השני התמודדנו עם היעדר מזגנים, ובשלב השלישי היה עלינו לדאוג למזון.

ג'קי סבג: רבותי, זה לא היה פשוט.

ג'קי סבג: המקלטים היו ערוכים ומוכנים.

ג'קי סבג: מדובר על 165 מקלטים ציבוריים.

ג'קי סבג: ביום הראשון התחלנו להתארגן מהר.

ג'קי סבג: לצערי הרב, זה אחד הדברים שאתם כוועדת הפנים צריכים לתת עליהם את הדעת, וגם אנחנו דרך היועצים המשפטיים שלנו – נהריה מפעילה בימים כתיקונם כ-600 עובדים אולם בזמן המלחמה נשארו רק 15% מהם.

ג'קי סבג: על פניו הכול היה צריך להתמוטט.

ג'קי סבג: אנחנו כמובן היינו צריכים להתמודד כדי לתת מענה מהיר לכל האוכלוסייה ברשות של 57,000 תושבים.

ג'קי סבג: יש בנהריה שלושה סוגי מקלטים: מקלט ציבורי, מקלט פרטי וממ"ד.

ג'קי סבג: ממ"ד התחיל להיבנות מ-1992.

ג'קי סבג: נכנסנו לסיטואציה שונה מזו שאירעה בצפת למשל.

ג'קי סבג: אנחנו התארגנו מהר.

ג'קי סבג: שאלנו עצמנו איך רשות עם מעט אפשרויות, מעט כלים, יכולה לספק פתרונות ולענות על כל הצרכים.

ג'קי סבג: היתה לנו בעיה של מזגנים.

ג'קי סבג: יצאתי למאבק בתקשורת ותוך שבוע ימים הצלחנו להשיג מזגנים למקלטים, להתארגן ולתת מענה.

ג'קי סבג: אחרי 3 ימים אנשים התחילו להגיד שהם רעבים.

ג'קי סבג: אני מדבר רק על מקלטים ציבוריים.

ג'קי סבג: לפיכך התחלנו במהרה לתת מענה בזכות אנשים טובים ולחלק מנות קשות לתושבים.

ג'קי סבג: בתחילה חילקנו 700 מנות, ובזכות אדם מיוחד, ראש עיריית רמת-גן שביקר בנהריה בימים הראשונים, המספר עלה מאוד.

ג'קי סבג: ביקשתי ממנו סיוע והוא נענה מייד לבקשתי והתחיל לספק לנו מזון.

ג'קי סבג: התחלנו ב-700 מנות והגענו ל-5,000 ולבסוף ל-11,500 מנות.

ג'קי סבג: במעט כלים הגענו עם הזמן לספק 11,500 מנות למקלטים ציבוריים, מקלטים פרטיים ובתים פרטיים.

ג'קי סבג: המבצע הזה התבצע מדי יום תוך שעתיים-שעתיים וחצי.

ג'קי סבג: במשך כל הזמן נשארו אנשים במוקד העירוני וכאשר במהלך היום התגלו כל מיני חסרים מייד שלחנו סיוע על-ידי צוות שהקמנו לטיפול בבעיות התושבים.

ג'קי סבג: אצלנו היה אחד המוקדים הממוחשבים הבודדים.

ג'קי סבג: אחרי 3 ימים הכנסנו מחשוב לכל המערכת.

ג'קי סבג: חילקנו את המוקד למספר תחומים: טיפול בתשתיות – חשמל, מים, ביוב – צוותים שעבדו תחת אש; טיפול במזון; טיפול בתלונות השוטפות.

ג'קי סבג: חילקנו גם טיטולים ואוכל לתינוקות; מחלקה של עובדים סוציאליים ופסיכולוגים מתנדבים; ותרופות – חילקנו גם תרופות וטיפלנו בממוצע ב-200-250 מקרים.

ג'קי סבג: ברוך השם הגענו לכל אחד ואחד.

ג'קי סבג: עובדה שבתחום הזה אין לנו שום בעיה.

ג'קי סבג: אני מבקש לדבר על משרד הפנים ולהודות לו, למשרד ולשר.

ג'קי סבג: חילקנו מעל 9,000 מזרונים ולא בדקנו מה מותר ומה אסור.

ג'קי סבג: כלומר גם אנשים פרטיים שביקשו – הביאו להם מזרון אפילו ב-12 בלילה.

ג'קי סבג: עבדנו 24 שעות ביממה ונתנו שירותים.

ג'קי סבג: הפכו אותנו למעין אבא שצריך לדאוג לאוכל, למים, לתרופות, לכל דבר.

ג'קי סבג: אמרתי גם למר עדי אלדר, ואני חוזר ואומר גם לכם, ניהלתי הרבה מאבקים ולמדתי, עובדה שהתארגנתי והנהגתי את זה יפה מאוד, עם מעט הכלים שעמדו לרשותי.

ג'קי סבג: היו ראשי ערים שאולי סברו שלא יקרה דבר, אבל קרה.

ג'קי סבג: חשוב שתדעו שרשויות רבות לא ידעו מה לעשות במצב הזה ומי ששילם את המחיר הם התושבים.

ג'קי סבג: לכן הצעתי שכל ראשי הערים יעברו השתלמות של 3 ימים מרוכזים, ללמוד איך להיערך לאירועים כפי שקרו לנו במלחמה האחרונה.

יעקב מרגי: הפריה הדדית.

ג'קי סבג: אני ברוך השם ידעתי להתארגן, ידענו להתמודד, למרות מעט הכלים שעמדו לרשותנו.

ג'קי סבג: אבל איך הצלחנו לתפקד עם 15% מהעובדים בלבד?

ג'קי סבג: איך הצלחנו לחלק 11,500 מנות מזון?

ג'קי סבג: פניתי למשמר הגבול, לשירות בתי-הסוהר, לפיקוד העורף, חיל האוויר, מתנדבים ועובדי עירייה והם חילקו את מנות המזון תוך שעתיים-שעתיים וחצי.

ג'קי סבג: היה גם צורך בתיקוני ביוב ומים ובכל זה טיפלנו.

ג'קי סבג: היו צריכים להביא תרופות לכל מיני בתים ואז הלכנו לבית-מרקחת וסייענו לתושבים.

ג'קי סבג: אחד הדברים הקשים ביותר, ועליכם כוועדה להתייחס גם אליו, שלצערי הרב קופות-החולים לא פתחו בזמן, הדואר לא פתח בזמן, הבנקים לא פתחו.

ג'קי סבג: הציעו לי לפתוח את סניף הדואר ב-9 בלילה והתנגדתי לכך לחלוטין, להוציא מהבתים אנשים מבוגרים ב-9 בלילה כדי שיוכלו ללכת לבנק הדואר.

ג'קי סבג: זה אחד הדברים המצחיקים, ואני התנגדתי ועמדתי על כך שהסניף ייפתח בשעות 9-12 בבוקר.

ג'קי סבג: את זה הצלחתי לעשות.

ג'קי סבג: אחד הדברים שהתקשינו מאוד להתמודד איתם, ולדעתי לא היה שוויון, הוא הריענון.

ג'קי סבג: אני מודה שבהתחלה לא היינו ערוכים לריענון התושבים.

ג'קי סבג: חשוב שתדעו, כל תרומה שנתקבלה כאן – הכול בפיקוח של מבקר העירייה.

ג'קי סבג: גם את כל נושא הנסיעות וריענון התושבים הטלתי עליו והוא ניהל אותו.

ג'קי סבג: לצערי הרב מי שקיבלו החלטות לא לקחו בחשבון את הצרכים, לא הבינו שצפת לא כמו נהריה וגם קריית-שמונה לא כמו נהריה, אך נתנו אותו מספר.

ג'קי סבג: נוצר כאן מצב קשה.

ג'קי סבג: הציעו לי חדרים בטבריה, אולם גם בטבריה נפלו 50 קטיושות.

ג'קי סבג: מאחר וסירבתי לקבל את הפתרון המוצע הענישו אותי ולא נתנו לי מקום חלופי והציבור שילם את המחיר.

דוד אזולאי: מי נתן את הריענון?

ג'קי סבג: משרדי הממשלה.

ג'קי סבג: התקשרו אליי ממשרד התיירות.

דוד אזולאי: זה בא מארגונים פרטיים?

ג'קי סבג: היה ריענון מכל מיני כיוונים, למשל מקרן רש"י.

ג'קי סבג: עזר לנו מאוד כבוד הרב גרוסמן שסיפק לנו מקומות והקל עלינו.

ג'קי סבג: קיבלנו סיוע מהרבה מקומות.

ג'קי סבג: מדובר על אלפי אנשים.

ג'קי סבג: אנשים נבהלו כאן וסובלים מחרדות וטראומות.

ג'קי סבג: אני מודיע לכם שזה אחד הדברים שהמדינה צריכה להתמודד איתם.

ג'קי סבג: אנחנו כבר בשלב הבא, חשבנו כבר מה עלינו לעשות אחרי המלחמה כדי להחזיר את החיים לשגרה.

ג'קי סבג: אני לא פסיכולוג, אבל הכנו מספר תוכניות.

ג'קי סבג: התוכנית הראשונה, השבוע מדי יום יש אירוע בנהריה, ולכל אירוע מגיעים 12-15 אלף אנשים.

ג'קי סבג: היום אנחנו צופים שיגיעו 20-25 אלף אנשים להופעה של שרית חדד.

ג'קי סבג: לא חסכנו כסף, קודם כול מייד יצאנו לפעילות כזאת כי זה התחייב, לא רק התבקש.

ג'קי סבג: אנשים זקוקים שיחזירו להם את החיים, את השמחה.

ג'קי סבג: בימים האחרונים ראינו, מגיעים לכאן אנשים מכל האזור.

ג'קי סבג: יש לנו טיילת יפה שיכולה לקלוט למעלה מ-30-40 אלף אנשים.

ג'קי סבג: יש ארגון נכון, הכול מסודר, הכול הולך יפה.

ג'קי סבג: מי שלא רואה את הבמה יכול לראות את ההופעה דרך מסכים.

ג'קי סבג: אנחנו הולכים בדרך הנכונה בתחומים האלה.

ג'קי סבג: נהריה הפכה ללא ספק להיות עיר מוכה.

ג'קי סבג: אנחנו רואים כבר מספר צעדים קדימה כדי שאנשים יישארו בנהריה, או אף יבואו נוספים לחזק אותה.

ג'קי סבג: הממשלה חייבת לרענן ולהשקיע בפרויקטים, לדעתי זה מתבקש.

ג'קי סבג: נהריה שונה מערים אחרות כי היא גם עיר תיירות חוץ והיא קיבלה מכה אנושה בתחום הזה.

דוד אזולאי: אני מבקש לשאול מספר שאלות.

דוד אזולאי: ראשית, הבנתי שהיה כאן ויכוח על מועד פתיחת שנת הלימודים.

דוד אזולאי: האם שנת הלימודים תיפתח במועדה?

דוד אזולאי: דבר שני, מה לגבי היערכות מבחינת התלמידים?

דוד אזולאי: מי כמוך יודע שחלק גדול מהתלמידים, גם אלה ששהו בעיר וגם אלה שעזבו אותה, עברו בוודאי תקופה לא קלה.

דוד אזולאי: האם העירייה נערכת לכניסה של התלמידים בצורה מסודרת ללימודים?

דוד אזולאי: אדוני דיבר על הריענון.

דוד אזולאי: לא קיבלתי תשובה ברורה.

דוד אזולאי: אני שואל את השאלה הזאת בכוונה.

דוד אזולאי: טענתי לאורך כל הדרך כי מי שהיה צריך לפנות את התושבים זה לא הרשות המקומית אלא הממשלה, שהיתה אמורה לארגן פינוי בצורה מסודרת, בתיאום עם הרשות המקומית.

דוד אזולאי: אני מבקש לדעת בכל זאת מי הפעיל כאן את הריענון לפינוי התושבים.

ג'קי סבג: לגבי פתיחת שנת הלימודים – השארתי את ההחלטה בידי ועד ההורים.

ג'קי סבג: ועד ההורים, כמובן ביחד אתי, קבע שבתי-הספר ייפתחו ב-10 בספטמבר וגני הילדים ב-5 בספטמבר.

ג'קי סבג: היה ויכוח בין אנשי ועד ההורים.

ג'קי סבג: אני רוצה להזכיר לכם, בנהריה נפגעו 6 בתי-ספר, שתי כיתות גן, מועדון נוער, אולם ספורט וספרייה עירונית.

ג'קי סבג: בית-ספר אחד ספג שתי קטיושות.

ג'קי סבג: אספר לכם קוריוז.

ג'קי סבג: בתחילת המלחמה ישבתי כאן.

ג'קי סבג: בשבת השחורה בה נפלו 58 רקטות היתה לי הרגשה לא טובה.

ג'קי סבג: הצעתי למזכירה שנעבור לצד השני, הדרומי.

ג'קי סבג: באותה שבת נפלו סביב בניין המועצה 5 קטיושות.

ג'קי סבג: כאשר חזרתי לחדרי ראיתי חור בחלון שנגרם מכדורית.

ג'קי סבג: בכל קטיושה שנפלה בעיר הייתי בין הראשונים שהגיעו למקום.

ג'קי סבג: הרשות עשתה שני דברים: העמידה שומר כדי למנוע ביזה, ופינתה את התושבים שנפגעו.

ג'קי סבג: זה הטיפול הראשוני שעשינו כאן.

ג'קי סבג: אחרי כן מס רכוש מייד התחבר למשפחה.

ג'קי סבג: נחזור לשאלתך.

ג'קי סבג: המלחמה נמשכה חודש ימים.

ג'קי סבג: חשוב שתדעו שחלק גדול מהמשפחות לא מוכנות נפשית להגיע.

ג'קי סבג: יש כאן מחלוקת – יש שרוצים שהילדים יחזרו למוסדות החינוך כדי שההורים יוכלו לחזור לעבודתם, ויש שעדיין חוששים להיפרד מהילדים.

ג'קי סבג: התעוררה כאן מחלוקת.

ג'קי סבג: אבל אני רוצה להיות החכם מכולם, לאו דווקא הצודק.

ג'קי סבג: בחצרות של גני הילדים צמחה עשבייה והדשא גבוה מאוד.

ג'קי סבג: אני רוצה לקחת אחריות.

ג'קי סבג: אמרתי להורים: אין לי בעיה, אם ירצו – בבקשה, אין בעיה, שיחתמו.

ג'קי סבג: אולי יש איזה נחש בעשב ואני לא מוכן לקחת אחריות כזאת על עצמי.

ג'קי סבג: אני עושה את הבלתי אפשרי כדי להחזיר את מוסדות החינוך למצב תקין.

ג'קי סבג: אנחנו עובדים אפילו בלילות.

ג'קי סבג: יש 74 גני ילדים.

יעקב מרגי: עבודה של חודשיים צריך לעשות בשבוע וחצי.

גאלב מג'אדלה: צריך לכסח את הדשא הזה.

גאלב מג'אדלה: אם לא היום, בעוד שבוע.

ג'קי סבג: קל מאוד להציע את זה.

ג'קי סבג: עם כל הכבוד, אנשים עובדים וכל יום מטפלים ב-3-4 גני ילדים.

ג'קי סבג: לגבי בתי-ספר שנפגעו יש לנו בעיה עם מס רכוש.

ג'קי סבג: עלינו להוציא מכרז – זה לא פשוט.

ג'קי סבג: אמרתי שנעשה מאמצים גדולים לפתוח את כל מוסדות החינוך עד 10 בספטמבר.

ג'קי סבג: עשינו כבר שלושה צעדים כדי שהילדים יהיו ערוכים, גם מבחינה פסיכולוגית.

ג'קי סבג: ראשית, עשינו את האירועים שסיפרתי עליהם.

ג'קי סבג: שנית, אנחנו מתחילים עכשיו להפעיל קייטנות, גם מטעם העירייה.

ג'קי סבג: גם בין 28 באוגוסט ל-6 בספטמבר יופעלו קייטנות.

גאלב מג'אדלה: כמה ילדים יהיו בקייטנות?

ג'קי סבג: נכון לעכשיו יש לנו מעל 800 ילדים – לא כולם הולכים לקייטנות.

ג'קי סבג: בתחילת הקיץ חייבו את ההורים לשלם עבור הקייטנות, אולם עכשיו עד 5 בספטמבר הקייטנות יהיו בחינם.

גאלב מג'אדלה: כך היה מתוכנן עוד לפני המלחמה?

ג'קי סבג: אנשים שילמו עבור קייטנות אולם הפעילות הופסקה בזמן המלחמה.

ג'קי סבג: כעת אנחנו מחזירים להם את הקייטנה.

ג'קי סבג: בין 28.8-6.9 יופעלו קייטנות חינם אין כסף.

ג'קי סבג: אנחנו פועלים ביחד עם ההורים.

גאלב מג'אדלה: הכסף ששולם עבור הקייטנות שלא התקיימו בתקופת המלחמה הוחזר לתושבים?

ג'קי סבג: אם הילדים לא חזרו לקייטנה המשפחה תקבל כסף בחזרה.

ג'קי סבג: יש משפחות שהחליטו בשל כל מיני סיבות, אולי בגלל חרדה, אולי כי טרם חזרו, לא להשתתף בקייטנה.

ג'קי סבג: אם שילמו יקבלו כסף בחזרה.

גאלב מג'אדלה: מי שנרשם לקייטנות לפני המלחמה והקייטנה לא התקיימה, ועכשיו יש קייטנה ולא ירצה להשתתף – יקבל את הכסף בחזרה.

גאלב מג'אדלה: ומי שרוצה להשתתף – שילם כבר ולא יידרש לשלם יותר.

ג'קי סבג: אחרי כן בין 28.8-5.9 תתקיים קייטנה חינם למי שרוצה.

גאלב מג'אדלה: איך זה נקבע, לפי מה?

ג'קי סבג: פרסמנו שהקייטנות ייפתחו וכל מי שרוצה יוכל להשתתף.

ג'קי סבג: גם אם יבואו 5,000 ילדים ניתן לכולם מענה.

ג'קי סבג: אם הצלחנו לחלק 11,500 מנות מזון נוכל לתת פתרון גם ל-5,000 ילדים בקייטנות.

ג'קי סבג: מבחינה ארגונית לקחנו את זה בחשבון.

דני גרא: זה למעשה במקום תחילת שנת הלימודים.

ג'קי סבג: חשוב שתדעו, בכל דבר בו ראינו את הרע, תמיד אחר-כך רואים את הטוב.

ג'קי סבג: הקמנו צוות במהלך המלחמה שמורכב מפסיכיאטר, פסיכולוג, עובד סוציאלי ונציג של העירייה, שהסתובב בין המקלטים.

ג'קי סבג: איתרנו הרבה מקרים של מצוקות והאנשים יטופלו.

ג'קי סבג: אינני יודע מה מספרם המדויק אבל העסק הזה הולך ומתפשט, הולך ומתגלה.

ג'קי סבג: אחרי שנגמור את הקייטנות נעמיד צוות פסיכולוגים.

ג'קי סבג: אני שמח מאוד לסיוע של פיקוד העורף, שהיו כאן והחליטו לסייע לנו גם בכוח אדם של פסיכולוגים.

ג'קי סבג: אנחנו עומדים לזמן את ההורים שילדיהם עוברים מגן חובה לכיתות א', להופיע בפניהם ומקווים לשמוע אילו בעיות התגלו בעקבות המלחמה, לאתר תופעות ולהתחיל לטפל בהן.

ג'קי סבג: בכל בתי-הספר יופיעו הפסיכולוגים בפני ההורים.

ג'קי סבג: יש בעיות – גם למבוגרים, גם לקשישים וגם לילדים.

ג'קי סבג: זאת בעיה שהמדינה צריכה להתמודד איתה.

ג'קי סבג: אם מישהו חושב שנגמרה המלחמה ואין בעיות – יהיו בעיות.

ג'קי סבג: אני כבר מרגיש את הדברים.

דני גרא: האם כיוונת את הפסיכולוגים החינוכיים לבתי-הספר?

דני גרא: יש לך הקצאה שלהם?

ג'קי סבג: אנחנו מתחילים כבר להתארגן למתן מענה בתחומים הללו.

ג'קי סבג: אנחנו לא מחכים, יש לנו כבר תוכנית מגרה לדברים האלה.

דני גרא: יש לך מספיק פסיכולוגים?

ג'קי סבג: יש לנו, וגם פנינו וביקשנו תגבור.

ג'קי סבג: הרשות מוכנה לשלם כסף עבור זה, להשקיע, ויש לנו הרבה תורמים גם לסוגייה הזאת.

דני גרא: אני מבין שהממשלה נותנת 68% מזה.

ג'קי סבג: אין לי טענות כלפי הממשלה.

ג'קי סבג: קל מאוד לתקוף, ובתקופה הזאת קשה מאוד לשבח, אבל אני רוצה שתדעו דבר אחד.

ג'קי סבג: כמי שעבר 3 מלחמות, כאשר אני מסתכל על ההבדל בטיפול מי שהיה יותר ענייני בביצוע זה הממשלה הנוכחית.

ג'קי סבג: אני אומר לכם את האמת.

ג'קי סבג: ב"ענבי זעם" וב"שלום הגליל" קיבלנו הרבה הבטחות אך לא נעשה הרבה ונאלצנו להפגין.

ג'קי סבג: כעת במהלך המלחמה כבר נתנו כסף ופתרונות לחלק מן הדברים.

ג'קי סבג: יש אכן דברים שצריך לשפר, יש הרבה מה לתקן – בנושא הריענון, בהרבה נושאים שצריך לטפל בהם.

ג'קי סבג: זה אחד הדברים שאני מתכוון להגיד במפגשים, שמשרד ראש הממשלה צריך לשבת מול כל רשות ולשמוע אילו דברים לא פעלו כשורה, הפקת לקחים.

ג'קי סבג: אנחנו הכתובת, אנחנו שהובלנו את הנושא הזה.

ג'קי סבג: חשוב מאוד שיישמעו את הדברים הללו.

דוד אזולאי: אני מבקש לשאול על הריענון.

דוד אזולאי: מה חלקה של הממשלה בריענון?

ג'קי סבג: חשוב שתדעו, גם הממשלה הופתעה כי אף אחד לא חשב שהעסק יתארך.

ג'קי סבג: אם היו יודעים שהמלחמה תיארך 30 ימים היתה תוכנית מגרה והיו מממשים אותה.

ג'קי סבג: אבל גם אני סברתי בהתחלה שהתפנות היא כמו דגל לבן, לכן עדיף המונח ריענון.

ג'קי סבג: את כל זה צריך לתקן ולהיות ערוכים.

ג'קי סבג: מזון וריענון – אלה שני הדברים שלא ניתן להם מענה.

שרה מרום שלו: ההורים לא מתנגדים לפתיחת בתי-הספר ב-10 בספטמבר?

שרה מרום שלו: הם הרי צריכים ללכת לעבודה.

ג'קי סבג: זה מכתב שקיבלתי אתמול מיושב-ראש ועד ההורים בבית-ספר רמב"ם על פתיחת שנת הלימודים.

ג'קי סבג: הם אומרים שהם לא מוכנים שהלימודים ייפתחו ב-3 בספטמבר.

דוד אזולאי: לא מוכנים בגלל המצב הפיזי?

ג'קי סבג: גם בשל המצב הפיזי.

יעקב מרגי: האם אפשרו לך להשתמש במחסנים של פס"ח ומל"ח בזמן המלחמה?

ג'קי סבג: לא שאלתי אף אחד והשתמשתי במחסנים, אבל זה לא הספיק.

ג'קי סבג: אחד הדברים היפים, מנהל המחוז במשרד הפנים ביקר כאן כמעט מדי יום.

ג'קי סבג: כאשר התקשר ואמרתי לו שאני צריך מזרונים מייד שלחו לי, ביקשתי בבוקר ובערב כבר הביאו לי.

ג'קי סבג: לא רק זה, ביקשתי גם מעבר לכך.

ג'קי סבג: בשלב מסוים הגענו למסקנה שאין הבדל בין פרטי ובין ציבורי, למרות הכלים המועטים שהיו ברשותנו, וסיפקנו לכולם.

ג'קי סבג: חשוב לי שתדעו, יש אנשים בנהריה שעבדו 18 שעות ביממה כי לא היה לנו מספיק כוח-אדם, אבל ברוך ה' בנהריה לא היה מחסור או סימנים של אי-סדר.

דוד אזולאי: איך יתגמלו את העובדים שעבדו כה קשה בתקופת המלחמה?

ג'קי סבג: קודם כול, ביוזמה שלי כל עובד כזה יקבל 20% בונוס.

ג'קי סבג: אלה שלא עבדו – יש עורכי-דין שיטפלו בכך.

ג'קי סבג: קיבלתי מכתב ממבקר העירייה שהעביר לי שלושה נושאים שעליי להתייחס אליהם.

ג'קי סבג: העברתי את זה למשפטנים שלי.

ג'קי סבג: הרי אין כאן שני סוגים של דם, אחד שמפחד ועוזב והשני שמתגבר על הפחד ועובד.

ג'קי סבג: לא יתכן שאחד היה באילת או בתל-אביב ואחר שסיכן חייו יקבלו אותו דבר, עם כל הכבוד.

ג'קי סבג: אני לא מתעסק בזה.

מגלי והבה: אדוני ראש העירייה, אני רוצה לברך אותך על מה שאמרת על תפקוד הממשלה, על הטיפול בעיר נהריה, וחשוב שאנשים ישמעו.

ג'קי סבג: אני לא מתעסק בפוליטיקה גבוהה.

ג'קי סבג: אני מדבר על מה שבתוך נהריה.

מגלי והבה: אדוני ראש העירייה.

מגלי והבה: אני מדבר על הרמה של נהריה עכשיו, לא על המלחמה מסביב.

מגלי והבה: אמרת דברים חשובים והם נקלטו ונרשמו.

מגלי והבה: אני רוצה להודות לך כאזרח, לא רק כאיש ציבור.

מגלי והבה: דבר שני, האם נהריה חזרה לשגרה או יש עדיין מקומות שאתה יכול להצביע בהם על בעיות בחזרה לשגרה של האוכלוסייה, אם זה בתעשייה או במקומות שאתה אחראי עליהם?

מגלי והבה: האם אלה שנפגעו חזרו לביתם?

ג'קי סבג: נהריה היא אחת הערים שחזרה מהר מהצפוי לשגרה.

ג'קי סבג: עשינו מהלכים בשלבים.

ג'קי סבג: אחד השלבים הוא אירועים שעשינו, זה אל"ף-בי"ת כדי להוציא אנשים מהבתים.

ג'קי סבג: המהלך הזה הצליח.

ג'קי סבג: כבר מיום ראשון אנחנו מפעילים אירועים מדי יום.

ג'קי סבג: אני סבור שהמשטרה עושה עבודה נהדרת כאן.

ג'קי סבג: נמצא אתנו קצין משטרה שעֵד לכך.

ג'קי סבג: כ-12-15 אלף איש מופיעים בכל אירוע, הורים עם ילדיהם שמבלים מדי ערב בטיילת.

ג'קי סבג: זה אחד הדברים הראשונים שעשינו.

דני גרא: אמרת שאתה רוצה שנהריה תישאר חזקה, ואולי אף תתחזק כתוצאה ממה שקרה.

דני גרא: אני מבקש שתיגע גם בנושא האבטלה, התעסוקה והתעשייה.

דני גרא: האם אתה מתכוון לטפל בזה?

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא עוסקים בזה.

גאלב מג'אדלה: לפנינו עוד סיור ארוך.

גאלב מג'אדלה: לא נתחיל לעסוק בנושא האבטלה והתעסוקה בנהריה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו צמודים לתחום שלנו – פנים ואיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: שמענו סקירה מאלפת, רחבה וטובה.

גאלב מג'אדלה: נעדכן את החברים שהגיעו באיחור.

ישראל כץ: הוקם קבינט למען הצפון בראשות ראש הממשלה שצריך עד אמצע ספטמבר להביא לממשלה הצעת החלטה כיצד לסייע לצפון.

ישראל כץ: האם במישור המקומי מישהו היה אתך בקשר?

ישראל כץ: מישהו דיבר אתך ושאל מה הדברים העיקריים שנהריה זקוקה להם, בתחום התשתיות או בתחומים אחרים?

ג'קי סבג: הגעת באיחור.

ג'קי סבג: אני לא יודע כיצד זה במקומות אחרים.

ג'קי סבג: נהריה לא היתה מקופחת במלחמה הזאת אלא טיפלו בה.

ג'קי סבג: האמן לי שעברתי במלחמה הזאת תקופה לא קלה כאשר קטיושות נפלו ברחבי העיר.

ג'קי סבג: באחד מבתי-הספר עוזר שלי נפצע, עמדנו כ-20 מטר ממקום הנפילה.

ג'קי סבג: בימים הראשונים למלחמה לא היו כאן אזעקות ואז בבת אחת קיבלנו מטח קטיושות.

ג'קי סבג: זה היה אחד הימים קשים, אז גם נהרג אדם.

ג'קי סבג: אבל לא כל-כך נבהלתי מהקטיושות.

ג'קי סבג: צריך להשקיע בפרויקטים בנהריה.

ג'קי סבג: חשוב מאוד שתהיה נהריה אחרת מזו שהיתה לפני המלחמה.

ג'קי סבג: איך עושים את זה?

ג'קי סבג: צריך להשקיע כסף בפרויקטים, למרות הסיכון, כדי שייהנו גם מדברים אחרים.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לאדוני ראש העירייה.

ג'קי סבג: תודה גם לכם על הביקור.

גאלב מג'אדלה: נעביר את דבריך ביום שני הבא בדיון עם שר הפנים, לכן באנו לכאן היום.

ג'קי סבג: אשמח אם באמצעות

ג'קי סבג: כם תוכלו להגיד להם תודה בשמי.

גאלב מג'אדלה: אם עד יום שני תרצה להעביר לנו מסמך או נייר כלשהו הנוגע לעיר נהריה כדי שוועדת הפנים תוכל להתייחס לטפל, נשמח לעשות את זה.

גאלב מג'אדלה: רציתי להתייעץ אתך.

גאלב מג'אדלה: פנו אלינו חלק מחברי מועצת העירייה שרצו להיפגש אתנו.

גאלב מג'אדלה: אמרנו להם שאנחנו נפגשים בעירייה, לא אנחנו קובעים את ההרכב, תסתדרו ביניכם.

גאלב מג'אדלה: עכשיו אנחנו רוצים לשמוע אותם במשך 10 דקות.

יעקב מרגי: כמי שמכיר פוליטיקה מקומית, אני מציע שלא תפתחו את זה.

ג'קי סבג: אדוני היושב-ראש, אני מבקש שתכבדו את הבקשה שלי ולא תיפגשו עם האנשים כעת.

ג'קי סבג: קודם כול, חלק מן האנשים שאתם מבקשים לפגוש בכלל לא היו בנהריה בזמן המלחמה.

ג'קי סבג: אני יודע שאתה בידידות קרובה עם מר אשר שמואלי.

ג'קי סבג: אני מבקש ממך אדוני היושב-ראש, באתם לבקר אותי.

ג'קי סבג: יהיו עוד הזדמנויות שיבואו אליכם לכנסת.

גאלב מג'אדלה: נזמין אותם לכנסת.

גאלב מג'אדלה: הרעיון שלך מקובל עלינו.

גאלב מג'אדלה: אבל אנחנו באנו גם לנהריה.

ג'קי סבג: באתם אליי.

גאלב מג'אדלה: אדוני ראש העירייה, לא באנו לביקור פרטי.

גאלב מג'אדלה: באנו לעיריית נהריה שאתה עומד בראשה.

גאלב מג'אדלה: אם חברי מועצת העיר כותבים אלינו ומבקשים להיפגש אתנו, ניתן להם את הביטוי והזמן בוועדת הפנים של הכנסת.

ג'קי סבג: בסדר גמור, מקובל.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: צהרים טובים לכולם.

גאלב מג'אדלה: נמצא אתנו ראש הוועד המקומי בערב אל-עראמשה מר עלי מחאמיד שיציג לנו את אנשי המקום.

גאלב מג'אדלה: נשמע סקירה של כרבע שעה, נקיים דיון ואחר-כך נצא לראות את מתחם הישוב.

גאלב מג'אדלה: נראה גם את המקום שנפגע ונשמע הצעות, רעיונות, השגות, תשבחות, כעסים, כל מה שתרצו כדי שנוכל לגבש רעיונות לקראת ישיבת ועדת הפנים ביום שני הבא עם שר הפנים.

גאלב מג'אדלה: נזמין גם אתכם לישיבה ונשמח אם תשתתפו בה.

גאלב מג'אדלה: נמצאים אתנו כאן חברי הכנסת מגלי והבה, שרה מרום-שלו, יעקב מרגי ודוד אזולאי, מנהלת הוועדה גברת יפה שפירא וצוות הוועדה, היועץ המשפטי והמזכירה.

גאלב מג'אדלה: נמצאים אתנו נציגי משרדי ממשלה שמלווים אותנו מתוקף תפקידם ומרכז השלטון המקומי שמיוצג על-ידי מר זאכי עאמר.

גאלב מג'אדלה: נמצאים אתנו גם קצרנית שכותבת פרוטוקול ויועץ הוועדה ד"ר דני גרא.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מקווים שבביקור הזה נשכיל, נלמד, נשמע וזה יסייע לנו בדיון ביום שני עם שר הפנים.

גאלב מג'אדלה: בהמשך יצטרף אלינו מר יהודה שביט, ראש המועצה האזורית מטה אשר.

גאלב מג'אדלה: דרך אגב, הייתי נציג הממשלה בהלוויות בערב אל-עראמשה, על-פי בקשת מזכירות הממשלה.

גאלב מג'אדלה: ביום שנפלה כאן הקטיושה שוחחתי בטלפון עם מר עלי מחאמיד, שאלתי אותו מה המצב, מה קורה.

גאלב מג'אדלה: אמר: מה אתה מתקשר אלינו?

גאלב מג'אדלה: אנחנו בסדר.

גאלב מג'אדלה: תתקשר אל אלה שאצלם נופלות קטיושות.

גאלב מג'אדלה: זה היה ב-13:45.

גאלב מג'אדלה: בשעה 16:00 ומשהו קיבלתי ידיעה שנפלה קטיושה על ערב אל-עראמשה ואז שמעתי את הבשורה המרה, שאמא ושתי בנותיה נהרגו בחצר ביתן.

עלי מחאמיד: אמרתי לכם שלא אדבר עד שיגיע ראש המועצה, כי הוא הבוס שלנו והוא יותר בכיר מאתנו מול משרדי הממשלה.

עלי מחאמיד: אני מזמין אתכם להתכבד, אהלן וסהלן, עד שיגיע ראש המועצה.

עלי מחאמיד: נשמע את דבריו ואז גם אני אדבר.

גאלב מג'אדלה: הקדמנו קצת ועדיף להקדים מאשר לאחר.

גאלב מג'אדלה: אל תדבר עכשיו על הממשלה, תשאיר את זה לראש המועצה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מבקשים שתדבר בינתיים על תחושת התושבים, על מה שאירע בישוב.

גאלב מג'אדלה: את זה אתה יודע טוב יותר מראש המועצה.

עלי מחאמיד: אני יכול לדבר על התחושה של התושבים, לא רק בערב אל-עראמשה אלא בכל אצבע הגליל.

עלי מחאמיד: ערב אל-עראמשה הוא ישוב בדואי המונה 1,300 תושבים, 250 בתי-אב.

עלי מחאמיד: יש כאן בית-ספר יסודי.

עלי מחאמיד: תלמידי חטיבת הביניים והתיכון לומדים בשיח' דנון.

עלי מחאמיד: אלה שני ישובים השייכים למועצה האזורית מטה אשר.

עלי מחאמיד: אתמקד בישוב בו אני מתגורר.

עלי מחאמיד: הישוב ערב אל-עראמשה יושב על שלוש גבעות.

עלי מחאמיד: ב-1985 החלק האחרון הועבר מאדמית הישנה, ביחד עם עוד חלק הסמוך לגדר, והתיישבנו כריכוז בדואי בערב אל-עראמשה.

עלי מחאמיד: בישוב אין בעלי עסקים, אין תעשייה.

עלי מחאמיד: אנחנו ישוב מבודד בצפון הארץ, מטרים ספורים מגבול לבנון.

עלי מחאמיד: כל התושבים שכירים והמצב הכלכלי של הישוב קשה מאוד.

עלי מחאמיד: זה הישוב היחיד במדינה בו 36% מבתי-האב מקבלים הבטחת הכנסה.

עלי מחאמיד: זה נובע מכך שאנחנו מרוחקים ממקומות עבודה.

עלי מחאמיד: בשטח השיפוט שלנו אין פארקים תעשייתיים.

עלי מחאמיד: יש מפעלים עונתיים, שם עובדים במשך העונה, משתכרים והולכים הביתה.

עלי מחאמיד: יש לנו שיעור גבוה של תושבים המשרתים בצה"ל ובכוחות הביטחון בכל התחומים.

עלי מחאמיד: אני לא מתבייש לומר שאני אב לחייל המשרת בדרום, שבתקופה האחרונה הועבר לצפון.

עלי מחאמיד: עברנו הרבה מלחמות.

עלי מחאמיד: עברנו את מלחמת לבנון הראשונה, את מבצע "דין וחשבון" ומבצע "ענבי זעם".

עלי מחאמיד: למען האמת, אני לא קורא לזה מבצע.

עלי מחאמיד: מבצע זה לשבוע-שבוע וחצי.

עלי מחאמיד: אני קורא לזה מלחמה.

עלי מחאמיד: הרגשנו את זה מכל הצדדים.

עלי מחאמיד: חיינו עם ההפגזות 24 שעות ביממה, עם רעש ההתקפות של כוחותינו סביב האזור ועם מההפגזות מן הצד השני של הגבול.

עלי מחאמיד: בשבוע הראשון שאלתי עצמי כמה זמן אני כיושב-ראש הוועד יכול להחזיק 240 ילדים במקלטים.

עלי מחאמיד: יום, יומיים, שלושה?

גאלב מג'אדלה: כמה מקלטים יש לכם?

עלי מחאמיד: אגיע לזה בהמשך.

עלי מחאמיד: היה קשה מאוד.

עלי מחאמיד: זאת לא הבעיה של המועצה, אלא במדיניות שנקבעה לגבי הישובים הצמודים לגדר.

עלי מחאמיד: תנו להם פתרונות.

עלי מחאמיד: מה הם יכולים לעשות?

עלי מחאמיד: לאן הם יילכו?

עלי מחאמיד: לא היו פתרונות עד הרגע האחרון, עד שנפלו קטיושות סביב היישוב, לא אחת ולא שתיים ולא עשר.

עלי מחאמיד: יש בתים הממוקמים 100 מטר מהכפר, ממש על הגדר, אך לא מוגדרים בתוך המיתאר.

עלי מחאמיד: אין להם מקלט, אין להם כלום.

עלי מחאמיד: בשבוע הראשון למלחמה ב-2 לפנות בוקר הייתי צריך לעלות לשם עם הרכב שלי ולפנות אנשים.

עלי מחאמיד: ביקשתי מכוחות צה"ל שיעזרו לי אך אמרו לי: אין לנו פקודה לפנות את האנשים הללו.

עלי מחאמיד: אבל ב-2 בלילה הילדים צורחים ואני צריך עזרה.

עלי מחאמיד: עליתי לשם תחת מטחי הפצמ"רים ומצאתי ילדים ונשים בבהלה גדולה.

עלי מחאמיד: לישוב אין מקלטים, לא רוצים להכיר בו – 100 מטר מהמיתאר.

עלי מחאמיד: יש בו חשמל וכביש, יש בו הכול, והם חיים שם כבר 150 שנה על אדמות פרטיות, בלי שום נגיעה למינהל.

עלי מחאמיד: אני לא מכיר את החוק היבש.

עלי מחאמיד: אולי אתם בוועדה צריכים לבדוק את החוק הזה.

עלי מחאמיד: הכירו בישוב ערב אל-עראמשה כישוב גדר ב-1996.

עלי מחאמיד: אבל אני שואל את אדוני, צריך לפתוח את ספר החוקים ולהסתכל למה ערב אל-עראמשה לא מופיעה כישוב ספר.

עלי מחאמיד: אתם יכולים להסביר לי למה?

עלי מחאמיד: מה עוד אני יכול לתרום למדינה?

עלי מחאמיד: בני משרת בצבא.

עלי מחאמיד: הישוב הזה שכל בנים רבים שנפלו כחיילים אבל אנחנו לא מוכרים כישוב ספר.

עלי מחאמיד: כיצד זה יתכן?

עלי מחאמיד: צריך לפתוח את הדברים האלה ולחדד אותם.

עלי מחאמיד: אתמול פגשתי את השר שלום שמחון ושאלתי אותו למה אנחנו לא מוכרים כאזור ספר.

עלי מחאמיד: הוכחנו את המחויבות שלנו למדינה, אנחנו רק נותנים לה, אבל למה אנחנו צריכים להידחק לצד?

גאלב מג'אדלה: כמה בתים כולל הישוב מחוץ לתחום הקו כחול?

עלי מחאמיד: 20 בתים.

עלי מחאמיד: הוצא צו הריסה לבתים הללו.

עלי מחאמיד: לפני 3 חודשים ב-10 בלילה הגיעו אליי שני מפקדי משטרה ואמרו שיש להם צו הריסה לבית ההוא.

עלי מחאמיד: התקשרתי אל ראש המועצה שאמר: אני לא יודע על צווי הריסה בערב אל-עראמשה.

עלי מחאמיד: מסתבר שבלשכת משרד הפנים במחוז בנצרת החליטו שהבית הזה ייהרס.

עלי מחאמיד: שם בעל הבית לא יכול לקבל חדר ביטחון.

עלי מחאמיד: בסך הכול בנה מרפסת, וגם את זה עשה כדי לחזק את הבית, כדי שהאֵם תוכל לתלות כביסה, את בגדי הבן שלה שמשרת ברצועת עזה, כדי שחזבאללה לא יירו עליה.

עלי מחאמיד: בנו מרפסת בשביל הכביסה של הבן.

עלי מחאמיד: לכן צריך להרוס את הבית?

עלי מחאמיד: אני לא יודע איפה החוק.

עלי מחאמיד: בסוף לא הרסו את הבית, אבל הוא נדרש שוב לשלם קנס של 5,000 שקל.

עלי מחאמיד: כל 6 חודשים עושים לו משפט והוא משלם קנס.

עלי מחאמיד: מ-1996 נבנו בכל בית חדש חדרי ביטחון.

עלי מחאמיד: בסך הכול נבנו 120 חדרי ביטחון.

עלי מחאמיד: יש לנו 9 מקלטים ציבוריים.

עלי מחאמיד: לאחר המלחמה האחרונה, לאחר שראינו את הטילים שנחתו על הישוב אני סבור שחדר הביטחון הזה – חבל על הזמן, קירות של 20 סנטימטר לא יחזיקו מעמד.

עלי מחאמיד: אתם צריכים לעזור לנו.

עלי מחאמיד: חסרים לנו עוד 5 מקלטים ציבוריים.

עלי מחאמיד: בישוב במרחק אפסי מן הגבול, כפי שאתם רואים, צריך להתמקד בדברים הללו.

דוד אזולאי: בבתים שנמצאים בתוך תוכנית המיתאר וקיבלו היתרי בנייה יש ממ"דים?

עלי מחאמיד: כן, בכל הבתים החדשים.

עלי מחאמיד: מי שמגיש תוכנית לוועדת התכנון לא יקבל היתר בנייה אם לא יהיה ממ"ד.

גאלב מג'אדלה: אני מבקש לקדם בברכה את מר יהודה שביט, ראש המועצה האזורית מטה אשר.

גאלב מג'אדלה: התחלנו לשמוע סקירה מאלפת ממר עלי מחאמיד, ראש הוועד המקומי של ערב אל-עראמשה.

דוד אזולאי: הוא אמר שהוא לא מוכן לפתוח בדברים עד שראש המועצה יגיע.

מוחמד מיזעאל: ברשותך רציתי לחדד נושא אחד.

מוחמד מיזעאל: אני יכול לתת לכם סקירה הסטורית על הישוב לפני 1948.

גאלב מג'אדלה: ההיסטוריה כרגע פחות חשובה.

מוחמד מיזעאל: באזור שלנו קרו שני תהליכים חשובים בעשר השנים האחרונות: ההפרטה בקיבוצים, והשינוי החברתי בערב אל-עראמשה, ולשניהם יש השפעה על הכלכלה של הפרט ושל הכלל, כמו גם למה שנקרא אצלנו "העלייה התאילנדית" – התהליך של עבודת תאילנדים.

מוחמד מיזעאל: אנשי ערב אל-עראמשה התפרנסו בעיקר בקיבוצים.

מוחמד מיזעאל: בשנות השבעים והשמונים, עד 1986 היה תור הזהב של ערב אל-עראמשה כי הקיבוצים היו חזקים וכולם התפרנסו שם יפה מאוד.

מוחמד מיזעאל: באה ההפרטה והקיבוץ השתנה והתווספה לכך גם העלייה מתאילנד, שלא שדרגה את העלייה הקודמת מערב אל-עראמשה אלא באה במקומה.

מוחמד מיזעאל: זה השפיע מאוד על ערב אל-עראמשה מבחינה כלכלית.

מוחמד מיזעאל: מבחינת ניידוּת – התושבים נהגו לצאת לעבודה רק באזור שעוטף אותנו, במעטפת הקיבוצים, ולא מעבר לכך.

מוחמד מיזעאל: היום חל תהליך שרואים כבר אנשים מערב אל-עראמשה בקריות ואף בתל-אביב, שעברו לשם כדי להתפרנס.

מוחמד מיזעאל: הדברים הללו השפיעו מאוד על הכלכלה של ערב אל-עראמשה.

מוחמד מיזעאל: ערב אל-עראמשה התפתחה מאוד, בצורה בלתי רגילה, ואימצה אורח חיים מודרני, ממש כמו בכל ישראל, שמתבטא בדפוס החיים, האוכל, הלבוש, הגלישה באינטרנט וכולי, חברה מודרנית לכל דבר, ולכך יש גם עלויות.

מגלי והבה: אתה מתגעגע לימים שהיו אוהלים?

מוחמד מיזעאל: אני לא מתגעגע לימים שהיו אוהלים, אבל אני מציין שדרישות החיים המודרניים מסובכות וצורכות הרבה כסף.

מוחמד מיזעאל: לא פעם אנשים כאן חושבים לעצמם:

מוחמד מיזעאל: האם ארוץ קדימה ואתן לילדיי כמו לכל ילד במדינת ישראל, אקנה לו מחשב ואחבר אותו לאינטרנט ושישתפר, או אדרוך במקום?

מוחמד מיזעאל: זה מביא אותם לקונפליקטים פנימיים.

מוחמד מיזעאל: זה משפיע על האופן שהנוער מתנהג אחר-כך, איפה האבא נמצא ואיפה הילד שלו נמצא – יש פער דורות ואיבוד סמכות הורית.

מוחמד מיזעאל: כל הדברים הללו שזורים אחד בשני ונותנים אותותיהם בערב אל-עראמשה.

מוחמד מיזעאל: בוודאי תסיירו כאן ותראו שהישוב מטופח מאוד מבחינה פיזית והתפתח.

מוחמד מיזעאל: אנשים רבים שבאים להתארח כאן אומרים שאין מקום מפותח כמו ערב אל-עראמשה בכל המדינה, מבחינת הפיתוח הפיזי לא חסר כלום.

מוחמד מיזעאל: צריך לתת עכשיו את הדעת גם לטיפול החברתי ולטיפול הכלכלי בערב אל-עראמשה – תוכן חברתי-כלכלי, זה מה שצריך עכשיו בערב אל-עראמשה.

גאלב מג'אדלה: לא שמענו בקשות לאור התקופה הקשה שעברנו, אנא תפרט.

גאלב מג'אדלה: הסיור שאנחנו מקיימים היום הוא סיור מקדים לקראת ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה ביום שני הבא ודיון עם שר הפנים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מבקשים להעביר לו רשמים, נתונים, בעיות ובקשות מהשטח.

יהודה שביט: שלום לכולם.

יהודה שביט: ברשותכם, אציג רקע קצת יותר רחב, גם על מועצת מטה אשר.

יהודה שביט: ערב אל-עראמשה הוא ישוב בתוך המועצה האזורית.

יהודה שביט: אולי יש קצת בעייתיות עם ישובים ערביים בתוך מועצה אזורית של קיבוצים ומושבים, זה יוצר גם לנו כמועצה קושי ביכולת לתת תשובות.

יהודה שביט: במועצה יש עוד ישוב ערבי, שיח' דנון.

יהודה שביט: המועצה כוללת 32 ישובים, מראש הנקרה ואיילון בקטע הצפוני הנושק לגבול ועד קריית ביאליק – קיבוץ אפק הוא הקיבוץ הדרומי של המועצה.

יהודה שביט: כל הקיבוצים והמושבים מסביב לערים עכו ונהריה שייכים למועצה האזורית מטה אשר.

יהודה שביט: במועצה יש בסך הכול 20,000 תושבים ב-32 ישובים על שטח של 220,000 דונם.

יהודה שביט: ב-2003 בוטלה המועצה המקומית שבי ציון – לא במסגרת האיחודים שרצה לעשות אז משרד הפנים – וצורפה למועצה האזורית מטה אשר.

יהודה שביט: נדמה לי שהיום הם כבר לא זוכרים שהיו פעם מועצה מקומית.

יהודה שביט: אני רוצה להעיר תשומת לבכם שהישוב ערב אל-עראמשה לא מופיע בכתובים ברשימת ישובי הספר שפורסמה ב-1973.

יהודה שביט: עד "ענבי זעם" הישוב ערב אל-עראמשה לא היה מוכר בכלל כישוב קו עימות.

יהודה שביט: ב"ענבי זעם" הוא הוכר כישוב קו עימות.

יהודה שביט: עד אז היה כאן רק מקלט אחד, והיום יש בו 8 מקלטים.

יהודה שביט: נבנו עד עכשיו 140 חדרי ביטחון.

יהודה שביט: נעשה סקר על-ידי פיקוד העורף והוכר הצורך לבנות כאן 200 חדרי ביטחון.

יהודה שביט: מאז "ענבי זעם" אנחנו דורשים מכל מי שבונה כאן בית – וכפי שתראו בונים לא מעט בתים בכפר – שייבנה ממ"ד בהתאם לדרישות.

מגלי והבה: מר עלי מחאמיד טען שהם לא נכללים בישובי קו העימות.

עלי מחאמיד: אנחנו לא נכללים בין ישובי הספר.

יהודה שביט: הם רשומים כישוב קו עימות.

יהודה שביט: בהחלטה 1626 של ממשלת ישראל הישוב ערב אל-עראמשה מופיע כישוב קו עימות.

מגלי והבה: הם לא נהנים מהזכויות של ישובי הספר.

דני גרא: הם לא כלולים ברשימת ישובי הספר.

יהודה שביט: אם תושבי ערב אל-עראמשה ירצו להגיש בקשות במסלול האדום – לא יוכלו, אלא רק במסלול הירוק.

יהודה שביט: במסלול האדום יכול להגיש בקשה רק מי שמופיע ברשימת ישובי הספר, אך ערב אל-עראמשה לא מופיעה ברשימת ישובי הספר.

מגלי והבה: בתקנות האחרונות נכנסו ישובים נוספים לרשימת ישובי הספר.

יהודה שביט: לא הכניסו אף אחד.

יהודה שביט: בוועדת הכספים לא הסכימו להכניס עוד ישובים לרשימה.

גאלב מג'אדלה: היה ויכוח גם על מזרעה.

יהודה שביט: מזרעה זה משהו אחר, שם ביקשו לכלול את מזרעה כישוב קו העימות.

יהודה שביט: ערב אל-עראמשה מוגדר כישוב קו עימות.

יהודה שביט: הוא לא מוגדר כישוב ספר כי הרשימה יצאה ב-1973 ותוקנה ב-1982.

יהודה שביט: מאז 1982, מאז "ענבי זעם" לא היה תיקון ברשימת ישובי הספר ולכן הם לא מופיעים בה.

דוד אזולאי: האם כמועצה פניתם בעניין זה לכל הגורמים?

יהודה שביט: יש עכשיו פנייה.

יהודה שביט: כיוון שרוב האנשים בערב אל-עראמשה שכירים, ונושא החקלאות בישוב פתור, אין להם בעיה להגיש בקשה במסלול הירוק כישוב גדר.

יהודה שביט: אני לא יודע אם נולד כאן צורך – לא הגיע לידיעתנו לכל הפחות – על מישהו שצריך להגיש בקשה במסלול האדום.

יהודה שביט: בכל מקרה, פנינו למשרד האוצר בבקשה לכלול את ערב אל-עראמשה ברשימת ישובי הספר, או לחלופין לאפשר למי שצריך להגיש במסלול האדום.

דוד אזולאי: אולי תעביר את הפנייה הזאת גם לוועדת הפנים ואיכות הסביבה ולוועדת הכספים.

דוד אזולאי: זה חשוב מאוד.

גאלב מג'אדלה: לפני 10 ימים פנה אלינו רואה חשבון שטען שברשימת ישובי הספר לא נכללים ישובים ערבים בכלל וזו הפליה.

גאלב מג'אדלה: בדקנו את זה מקצועית והטענה אומתה.

גאלב מג'אדלה: לפני 4 ימים שלחנו מכתב לשר האוצר בעניין זה.

יהודה שביט: אני מספר לכם על התהליך.

יהודה שביט: מאז 1982 ועד היום לא הוכנס תיקון ברשימת ישובי הספר, הרשימה סגורה.

יהודה שביט: בכל מקרה, נבנו כבר 140 חדרי ביטחון.

יהודה שביט: בזמנו הסכמתי עם פיקוד העורף לפזר את הבנייה, לא לבנות בבת-אחת.

יהודה שביט: ב-2005 התחילו האירועים בדרום ואז הפסיקו להעביר לנו תקציב, כאשר נותר לבנות על-פי האישור עוד 61 חדרי ביטחון בערב אל-עראמשה.

יהודה שביט: שוחחתי עם האלוף יצחק גרשון (ג'רי), מפקד פיקוד העורף, שקבע שימשיכו לבנות חדרי ביטחון בערב אל-עראמשה.

יהודה שביט: צריך לראות איך זה מתממש בפועל מבחינה כספית.

יהודה שביט: אמרתי לו שאני מסכים שיעשה את זה תוך שנתיים.

יהודה שביט: בדרך כלל אני נוהג ללכת לקראת המערכות, כי זה גם יוצר עומס על מה שקורה כאן.

יהודה שביט: בכל מקרה, אנחנו מתכוונים לבנות כאן עוד 61 חדרי ביטחון.

גאלב מג'אדלה: מה זה חדר ביטחון?

יהודה שביט: כל בית שהוכר על-ידי פיקוד העורף, שהוא לא בנייה ביטחונית אבל נבנה לפני "ענבי זעם" ואין לו מקום מוגן, מוסיפים לו חדר ביטחון של 12 מטר, בנייה ביטחונית על חשבון המדינה.

דוד אזולאי: אם יש בית שנבנה לפני 1996 והוחלט שכן צריך לשים בו ממ"ד, אך נבנה ללא היתר?

יהודה שביט: לא בדקנו את זה.

יהודה שביט: מבחינתנו אין לזה משמעות.

יהודה שביט: בכל מקרה נותנים חדר ביטחון למי שצריך.

יהודה שביט: המקלטים מצוידים במזגנים.

יהודה שביט: עם הטלוויזיות היתה בעיה כי אין כאן שירות של YES.

יהודה שביט: אמרו לנו שיבואו להתקין בשני מקלטים, אני לא יודע אם הספיקו להגיע לכאן.

עלי מחאמיד: טלוויזיות כבר יש, אבל YES עדיין לא הגיעו להתקין צלחות לוויין.

יהודה שביט: מה שחסר לנו במקלטים – ואנצל את זה שמנהל המינהל לפיתוח תשתיות ביוב נמצא כאן אתנו:

יהודה שביט: הם לא מחוברים למערכות הביוב.

יהודה שביט: עשינו כאן בעזרת מינהלת הביוב, בהסכמים על קו עימות, מערכת ביוב מרכזית שנשפכת למאגר על-יד אדמית, אבל המקלטים אינם מחוברים.

יהודה שביט: אשמח אם אפשר יהיה לסייע לנו בעניין הזה.

יהודה שביט: אנחנו מכינים כרגע תוכנית מיתאר לערב אל-עראמשה.

יהודה שביט: זה נמשך זמן רב.

יהודה שביט: התחילו להכין את התוכנית עוד כשהיו 34 רשויות שקיבלו מהמינהל אפשרות לעשות תוכנית מיתאר, לפני זמן רב.

יהודה שביט: התוכנית עומדת לקראת הפקדה.

יהודה שביט: הבעיה העיקרית שלנו היא שתי הפזורות שנמצאות כאן – ג'ורדיח ונוו'אקיר, שלא הצליחו להגיע איתם להבנה שיתפנו ויירדו לערב אל-עראמשה.

יהודה שביט: מכיוון שיש להם כבר חשמל ודרכים – דרך אגב אין להם חדרי ביטחון, הם יושבים הכי קרוב לגבול ונפלה שם קטיושה אחת במלחמה האחרונה – אנחנו סבורים, גם הוועד וגם המועצה, שצריך לחבר את ג'ורדיח ונוו'אקיר לתוכנית המיתאר של ערב אל-עראמשה.

יהודה שביט: זה 20 בתים של 13 משפחות, על-פי הידוע לי.

יהודה שביט: דרך אגב, המערכת הביטחונית שנבנתה כאן בסוף "ענבי זעם", דרך פטרולים וגדר ותאורה, לא כוללת את ג'ורדיח ונוו'אקיר.

יהודה שביט: אנחנו סבורים שנכון לחבר את ג'ורדיח ונוו'אקיר לתוכנית המיתאר של הישוב ערב אל-עראמשה.

יהודה שביט: בכל מקרה, כל השירותים ניתנים שם ואני מסיע משם תלמידים לבית-הספר.

יהודה שביט: תלמידים מערב אל-עראמשה בכיתות ז'-יב' לומדים בשיח' דנון.

יהודה שביט: יש לנו בית-ספר משותף לשיח' דנון, ערב אל-עראמשה ומזרעה שממוקם בשיח' דנון.

יהודה שביט: אנחנו מסיעים אותם באוטובוסים ממוגנים, אך לג'ורדיח ונוו'אקיר האוטובוסים לא יכולים לעלות, לכן אנחנו שולחים לשם טרנזיט לא ממוגן שמוריד את הילדים עד האוטובוסים הממוגנים.

יהודה שביט: זה לא הגיוני, לא נכון לעשות את זה.

יהודה שביט: אנחנו נותנים שם את כל השירותים.

יהודה שביט: הם לא נמצאים בתוכנית המיתאר ולכן כמובן יש בעיות עם בנייה ללא היתרים וצווי הריסה וכל מה שהמחוז יודע לעשות.

יהודה שביט: בתוכנית המיתאר של ערב אל-עראמשה יש אזור תעשייה מאושר על שטח של 20 דונם.

יהודה שביט: יש לנו ויכוח עם הוועד, שחלק ממנו רוצה לבטל אותו.

יהודה שביט: אני נגד ביטול אזור התעשייה.

יהודה שביט: צריכה להיעשות פעילות, צריך לנסות להקים כאן מפעל שיכול לצרוך ידיים עובדות.

יהודה שביט: בזמנו ניסיתי לנהל משא ומתן עם "סלטי צבר" אבל המרחק והעליות לערב אל-עראמשה לא שכנעו אותם מספיק טוב.

יהודה שביט: אני מכיר את המנכ"ל של "סלטי צבר" אך לא הצלחתי לשכנע אותו להקים כאן מפעל.

יהודה שביט: צריך לנסות להקים כאן מפעל שיצרך ידיים עובדות ויפתור את בעיית התעסוקה בערב אל-עראמשה.

יהודה שביט: אני מקבל חלקית את הניתוח של מר מוחמד מיזעאל, אבל בשורה התחתונה יש כאן בעיה של פרנסה, למרות שאכן רמת החיים של תושבי ערב אל-עראמשה עלתה ומערכת החינוך השתפרה כאן מאוד.

יהודה שביט: בהתחלה, לפני 12 שנים, היתה בעיה עם הלימודים המשותפים עם שיח' דנון.

יהודה שביט: הם לא רצו לרדת ללמוד בשיח' דנון.

יהודה שביט: היום התוצאות ניכרות בערב אל-עראמשה, למרות שיש עדיין נשירה גדולה מדי לטעמי.

יהודה שביט: זה חלק מן הדברים שננסה להתמודד איתם.

יהודה שביט: פעם לא היה נהוג שהורים מגיעים לבית-הספר, חשבו שזה בעיה של המורים ושל הילדים ושיסתדרו ביניהם.

יהודה שביט: היום הדברים עובדים אחרת.

יהודה שביט: יש כאן קבוצות הורים שעובדות בתוך בית-הספר.

יהודה שביט: לא מספיק, אנחנו לא מספיקים לעשות את כל העבודה.

יהודה שביט: הענקנו לקבוצות בקהילה הרבה מאוד אפשרויות לעבוד גם דרך המתנ"ס ודרך מחלקת הרווחה.

יהודה שביט: לא הצלחנו להגיע לכל התושבים, הם לא נענים לזה ברצון רב.

יהודה שביט: אם ידועה לכם דרך לעשות את זה אשמח מאוד לשמוע.

יהודה שביט: נעזור להידברות עם התושבים וליצירת מוקדים של רצון לעבודה משותפת, כדי שאנשים יוכלו לראות את המקום הזה כקהילה.

יהודה שביט: הוא עדיין לא נראה כקהילה, השבטיות והחמולתיות קיימת.

יהודה שביט: אולי פחות מאשר בעבר אבל אנחנו עדים מדי פעם למכות בין החמולות ונעשות סולחות בתחנת המשטרה וכל שמתחייב מכך, כלומר החלוקה הפנימית לא התבטלה לגמרי.

יהודה שביט: אני רוצה לציין שהוועד המקומי כאן מונה 7 אנשים.

יהודה שביט: הוא מתמנה בלי בחירות, כאשר לכל חמולה יש ייצוג בוועד והיושב-ראש מתחלף מדי שנה וחודשיים.

יהודה שביט: עכשיו הוטל על מר עלי מחאמיד להיות היושב-ראש התורן.

יהודה שביט: אגיד עוד מילה על שיח' דנון, אם אנחנו כבר כאן.

יהודה שביט: שיח' דנון הוא ישוב לא בקו עימות.

יהודה שביט: הוא ממוקם בין כברי ונתיב השיירה, בגבול בין אזור א' ואזור ב'.

יהודה שביט: בעבר הצלחנו לסדר שיקבל הנחה של 13% במס הכנסה.

מגלי והבה: בערב אל-עראמשה לא מקבלים?

יהודה שביט: בערב אל-עראמשה מקבלים בוודאי, אבל לא צריכים את זה כי לא מגיעים למדרגת המס.

יהודה שביט: בשיח' דנון ההעסקה מסודרת יותר.

יהודה שביט: גם שם מרבית האנשים שכירים, אבל בניגוד לערב אל-עראמשה בשיח' דנון אין מקלטים בכלל, למעט בבתי-הספר.

יהודה שביט: יש שם שני בתי-ספר, בשניהם יש מקלטים, אך פרט לכך בישוב אין מקלטים בכלל.

יהודה שביט: שיח' דנון מונה 2,200-2,300 תושבים.

יהודה שביט: יש שם 500 ומשהו משפחות, ש-47% מהן מטופלות במחלקת הרווחה של המועצה.

דוד אזולאי: אני מבקש לשמוע על ההיערכות בתקופת המלחמה – ההצטיידות, הפינויים.

דוד אזולאי: אני מבין שהישוב חטף קטיושות.

יהודה שביט: כן, היו כאן שלושה הרוגים.

דוד אזולאי: האם היו פינויים?

דוד אזולאי: האם חולק מזון?

דוד אזולאי: האם מערכת האזעקה עבדה כאן?

יהודה שביט: צריך להבין שישובי קו העימות הוכנסו ב-12 ביולי למקלטים ולא היתה מערכת אזעקה בכלל.

יהודה שביט: ב-1 באוגוסט חוברו הצופרים של עכו ונהריה ושלומי למערכת "שחר אדום".

יהודה שביט: לערב אל-עראמשה הצופר הזה לא הגיע.

יהודה שביט: יש מערכת כריזה בערב אל-עראמשה אך הישוב לא היה מחובר לאזעקה.

יהודה שביט: המקלטים היו מאובזרים.

יהודה שביט: דאגנו לכל הציוד, למזרונים.

יהודה שביט: המועצה התנגדה לפינויים יזומים.

יהודה שביט: אחת המסקנות הכי מרכזיות בעקבות "ענבי זעם" היתה לא להפריד בין ילדים קטנים ובין הוריהם.

יהודה שביט: לכן עשינו הרבה מאוד פעילויות בתוך המקלטים.

יהודה שביט: גם במקלט שעל-יד המתנ"ס היתה פעילות שהקיפה כל הזמן 70-90 ילדים.

יהודה שביט: הוצאנו ילדים גם לפעילויות חד-יומיות.

יהודה שביט: האוטובוסים עבדו אצלנו הרבה מאוד שעות.

יהודה שביט: נכון שבעקבות האירועים הרגשנו יותר בצורך להוצאת אנשים להתאווררות.

יהודה שביט: הוצאנו אנשים גם לבית-מלון בירושלים, קיבלנו 40 חדרים, והוצאנו ילדים לכפר קאסם ולאבו גוש וקבוצה אחת נסעה לבאר-שבע.

גאלב מג'אדלה: הרשות לשמירת הטבע והגנים עשתה גם היא פעילות.

יהודה שביט: זה היה לקראת הסוף.

יהודה שביט: לפארק אשכול הוצאנו 66 אנשים ל-3 ימים, ואז המלחמה הסתיימה.

יהודה שביט: יש רב"ש בערב אל-עראמשה, יש לו ג'יפ עם כריזה.

יהודה שביט: גם באמצעות המסגד ניתן להודיע הודעות.

יהודה שביט: אבל לא נכון להגיד שהסירנות פעלו כשורה.

יהודה שביט: זה גם היה די חדש.

יהודה שביט: במשך כל התקופה מ-12 ביולי ועד 1 באוגוסט לא היו סירנות בכלל בכל קו העימות.

דוד אזולאי: חילקתם מנות מזון?

יהודה שביט: היתה כאן חלוקת מזון מצומצמת מאוד.

יהודה שביט: התנגדנו לחלוקות מזון.

יהודה שביט: ביקשנו ממחלקת הרווחה למצוא את האנשים המתאימים.

יהודה שביט: כמה מנות מזון חולקו כאן?

עלי מחאמיד: בעיקר לקשישים – 63 מנות.

דוד אזולאי: כלומר בכל תחומי המועצה לא חולקו מנות מזון, אלא רק למי שבאמת נזקק.

דוד אזולאי: זה נובע מהמדיניות שלך.

יהודה שביט: בשיח' דנון למשל לא הסכמתי לחלק בכלל כי השוק והחנויות היו פתוחים כרגיל.

יהודה שביט: שאלתי: מה השתנה?

יהודה שביט: בסדר, יש מלחמה.

יהודה שביט: בהזדמנות זאת כשחילקו 11,000 מנות בנהריה למה צריך לחלק גם כאן?

יהודה שביט: העניין הזה לא נראה לי, אני לא תומך בזה.

יהודה שביט: המדיניות שלנו היתה שונה.

יהודה שביט: יתכן שיש כאן שגיאה בהתייחסות לישוב הערבי לעומת הישוב היהודי.

דוד אזולאי: כך נהגת בכל המועצה האזורית, לאו דווקא בערב אל-עראמשה.

יהודה שביט: חילקנו מנות מזון בערב אל-עראמשה ובסוף "נשברנו" וחילקנו גם 20 מנות בשיח' דנון, זה כל מה שחילקנו.

מגלי והבה: מר עלי מחאמיד סיפר שבשלב מסוים באחד הלילות רצו לפנות ילדים בנוו'אקיר ולא היתה אפשרות לפנות אותם.

יהודה שביט: אולי היה איסור לעלות לשם באותו רגע.

יהודה שביט: יש לנו אמנם אוטובוסים ממוגנים, אבל האוטובוס מקבל אישור מתי הוא יכול לעלות למעלה ומתי יכול לרדת.

מגלי והבה: כלומר בפינוי היתה רק בעיה טכנית, לא עקרונית, מי שרצה להתפנות יכול היה להתפנות.

דוד אזולאי: השלטון המקומי אמור לקבל מהממשלה 150 מיליון שקל.

דוד אזולאי: אני מבקש לדעת האם המועצה האזורית מטה אשר קיבלה תקציבים.

יהודה שביט: קיבלתי.

יהודה שביט: יש לי הרבה הערות.

יהודה שביט: לא בטוח שנכון היה לפעול בצורה הזאת.

יהודה שביט: אני סבור שצריך היה להכיר בהוצאות שהיו לנו בגין המלחמה ולכסות אותן.

גאלב מג'אדלה: כמה קיבלה המועצה האזורית מטה אשר?

יהודה שביט: 3 מיליון שקלים.

מגלי והבה: צריך היה לחלק על-פי צרכים וכיסוי ההוצאות, ולא אחרת.

עלי מחאמיד: יש לי עוד הערה ואני רוצה שגם מר יהודה שביט ישמע.

עלי מחאמיד: אנחנו מוכרים כישוב גדר ויש לנו רכב ויש לנו רב"ש והכול, אבל חסר לנו דבר אחד ואני מחפש פתרון בכל פינה ולא יודע היכן נמצא הכדור.

עלי מחאמיד: בלילות אנחנו לא זכאים כמו יתר ישובי הגדר לשמירה של מג"ב.

עלי מחאמיד: הפניתי את הבקשה הזאת בזמנו לשר מופז, כשכיהן כשר הביטחון וסייר בקיבוץ חניתה.

עלי מחאמיד: הוא אמר לי שנקבל את זה בהמשך, כשיסיימו את כל מרכיבי הביטחון באזור.

עלי מחאמיד: מאז חלפו כבר 3 שנים ואני לא רואה את האור בקצה המנהרה.

עלי מחאמיד: אנחנו צריכים שמירה, כמו כל יתר הישובים.

עלי מחאמיד: ביתר הישובים יש אבטחה בלילה.

עלי מחאמיד: הישוב שלנו מגודר, אך אנחנו צריכים אבטחה בלילה.

יהודה שביט: מה זה ייתן לך?

עלי מחאמיד: זה טוב.

עלי מחאמיד: אתמול פרות עברו את הגבול.

קריאה: זה נושא לצבא.

גאלב מג'אדלה: מי מאבטח את הישובים האחרים, הצבא או מג"ב?

יהודה שביט: הצבא.

גאלב מג'אדלה: ברשותכם, אנחנו רוצים לצאת לסיור בישוב.

גאלב מג'אדלה: מג'אר (15:30-16:30)

גאלב מג'אדלה: אני מבקש לברך את ראש המועצה, את צוות העובדים והנבחרים של המועצה.

גאלב מג'אדלה: נמצאים אתנו מספר חברי כנסת: שרה מרום-שלו, מגלי והבה, דוד אזולאי, יעקב מרגי וחנא סוייד, נציגי משרדי הממשלה שמלווים אותנו, נציגי מרכז השלטון המקומי: מר פיני קבלו ומר זאכי עאמר, היועץ המשפטי של ועדת הפנים ועוזרתו, מנהלת הוועדה ומזכירת הוועדה, עוזרי חברי הכנסת.

גאלב מג'אדלה: באנו כוועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת בעקבות המלחמה לסייר במספר ישובים בצפון.

גאלב מג'אדלה: התחלנו בנהריה והמשכנו בערב אל-עראמשה.

גאלב מג'אדלה: כרגע אנחנו במג'אר ואחר-כך נעבור לאלשאג'ור ולתחנה האחרונה כרמיאל, שם ניפגש עם מספר ראשי עיריות ומועצות מהגליל בכוונה ללמוד, לשמוע ולהתרשם בטרם נקיים דיון עם שר הפנים ביום שני הבא בוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: אדוני ראש המועצה ואנשי המועצה, נשמח לשמוע מכם סקירה, ואחר-כך נשמע חברים שירצו לשאול ולהעיר.

גאלב מג'אדלה: בהמשך נלך לשטח ונראה את הנזקים והאובדן.

זיאד דג'ש: ברוכים הבאים.

זיאד דג'ש: לצערנו אנחנו נפגשים כל פעם בנסיבות מצערות.

זיאד דג'ש: זה הביקור השני שלכם אצלנו.

זיאד דג'ש: בתחילת שנת 2005 פרצו בישוב מג'אר אירועים קשים, רוב החברים מכירים אותם, ועד לפרוץ המלחמה עדיין נאלצנו לטפל בהשלכות שלהם.

זיאד דג'ש: לצערי כל החלטות הממשלה שנתקבלו אז לא מומשו ולא בוצעו עד היום.

זיאד דג'ש: שלשום היה כאן ראש הממשלה והודיע שעד סוף החודש תקבל מועצת מג'אר 7 מיליון שקל.

זיאד דג'ש: זה לא מיועד למועצה, שלא תהיה אי-הבנה, אלא לתושבים כפיצוי עקב הנזקים שנגרמו במהומות ב-2005.

גאלב מג'אדלה: למה לא התממשו החלטות הממשלה?

זיאד דג'ש: אתם מכירים טוב ממני את הבלגן במדינה שלנו, הפרוצדורה, הוועדות, וזה מתגלגל.

זיאד דג'ש: אנחנו נפגשים כאן שוב אחרי המלחמה.

זיאד דג'ש: אני מקווה שזה יהיה הסוף, שישרור כבר שלום באזורנו.

דוד אזולאי: אם לא יהיו בחירות באמצע אז הכול יהיה בסדר.

זיאד דג'ש: אני מבקש להציג בפניכם את נציגי המועצה הנוכחים כאן:

זיאד דג'ש: מנכ"ל המועצה מר סוהיל טנוס, החשב המלווה שלנו כבר 4 שנים מר אמנון דבורקין, מר מחמוד ג'אנם הגזבר, המהנדס מר ג'סאן קראווני, והקב"ט שלנו מר שעלאן עריידה.

זיאד דג'ש: אני מברך אתכם שוב.

זיאד דג'ש: אני מבקש לתת לכם סקירה קצרה על הישוב.

זיאד דג'ש: בישוב מג'אר תושבים משלוש עדות: 58% דרוזים, 20% מוסלמים ו-22% נוצרים.

זיאד דג'ש: על-פי התצ"א שאתם רואים כאן, בצד מזרח ובצד מערב שכונות של דרוזים, בצד צפון שכונה של מוסלמים, ובה מתגוררים פה ושם גם דרוזים, ובדרום שכונה של נוצרים, ויש גם שכונה מעורבת של מוסלמים, דרוזים ונוצרים.

זיאד דג'ש: כאן אתם רואים שכונה של חיילים משוחררים דרוזים שנבנתה בשנות השמונים ומאוכלסת כולה.

זיאד דג'ש: בשנת 1995 התחלנו לפתח עוד שכונה של חיילים דרוזים, שכונה מערבית, אך עד עכשיו הפיתוח לא הסתיים, ובדרום שכונה של חיילים משוחררים בדואים שתקועה כבר 7 שנים.

זיאד דג'ש: מאז שנכנסתי לתפקיד נפגשתי מספר פעמים עם נציגי המדינה לגבי מגרשים לעדה הנוצרית ולעדה המוסלמית אך התוכניות עדיין תקועות במשרדים ומתעוררים כל מיני קשיים.

זיאד דג'ש: מידי פעם אנחנו מעלים את זה בפני שר הבינוי והשיכון.

זיאד דג'ש: מאז שנכנסתי לתפקיד לצערנו התחלפו כבר 3-4 שרים בכל המשרדים וגם זה משפיע על התנהלות העניינים.

זיאד דג'ש: יש במג'אר 17 אחוזי אבטלה, זה נתון אחרון שקיבלתי שלשום.

זיאד דג'ש: זה לא כולל את הנשים, כי לא כל הנשים כאן נרשמות.

זיאד דג'ש: להערכתנו שיעור האבטלה עומד על 20-25 אחוז.

זיאד דג'ש: תעסוקה אין במג'אר.

זיאד דג'ש: המסחר בכלל "על הפנים".

זיאד דג'ש: התחלנו לבנות אזור תעשייה כבר בשנות התשעים אך עד כה הפיתוח לא הסתיים.

זיאד דג'ש: נבנו שם מספר מבנים מסחריים אך זה תקוע ואי אפשר לשווק את המגרשים.

זיאד דג'ש: רציתי להפנות לשם בעלי בתי-מלאכה, להוציא אותם מן הישוב, אולם העלויות של המגרשים בשמיים, 270,000 שקל לדונם.

זיאד דג'ש: פניתי מספר פעמים לרשויות בבקשה שיעשו כאן מבצע ואולי יוזילו את המחיר.

זיאד דג'ש: פנו אלי כל מיני יזמים, בעיקר בתחום המסחר, לא בתעשייה.

זיאד דג'ש: תעשייה אין בכלל ולא פנו כל יזמים.

זיאד דג'ש: אם יזם רוצה לבוא לכאן ולבנות משהו, הוא מייד בודק את עצמו ומעדיף לעבור לכרמיאל או לישובים אחרים באזור.

זיאד דג'ש: כשליש או 40% מן האוכלוסייה שכירים – אנשי כוחות הביטחון ועובדים בכל מיני עבודות בניין – והשאר חיים על קצבאות הביטוח הלאומי.

זיאד דג'ש: לכן יש לנו כל הזמן מאבק מול משרד הפנים על הגבייה.

זיאד דג'ש: בשנה שעברה העלינו את שיעור הגבייה, כאשר היתה נוסחה מסוימת שאפשרה לחבר את הפיגורים עם השוטף, והצלחנו להגיע ל-50 אחוזי גבייה ואז קיבלנו את המענק המותנה.

זיאד דג'ש: בשנת 2001 התחילו לקצץ לנו מענקים.

זיאד דג'ש: כולכם מכירים את הבעיה הזאת.

זיאד דג'ש: מאז המועצה החלה להתדרדר מבחינה תקציבית.

זיאד דג'ש: ב-2001 המועצה היתה מאוזנת אך לאחר מכן מצבנו החל להתדרדר.

זיאד דג'ש: עכשיו אנחנו בגירעון של כ-20%.

זיאד דג'ש: אלה קשיים שאנחנו מתמודדים איתם כל הזמן, מאז נכנסתי לתפקיד.

זיאד דג'ש: שואלים אותי לפעמים מה אני מתכנן הלאה.

זיאד דג'ש: אין לי ראש לתכנן הלאה כי כל הזמן אני מתעסק בפתרון הבעיות היום-יומיות של הישוב.

דוד אזולאי: יש לך תוכניות מגרה?

זיאד דג'ש: כן, יש לנו המון תוכניות פיתוח במגרה.

זיאד דג'ש: יש לנו חובות לקבלנים לפינוי אשפה.

זיאד דג'ש: לאיגוד ערים אנו חייבים עוד 1.3 מיליון שקל ולא יכולים לשלם.

זיאד דג'ש: למס הכנסה אנו חייבים 6.5 מיליון שקל.

זיאד דג'ש: אני מתעסק בעיקר בתשלום משכורות, פינוי אשפה וחוב ל"מקורות", בכך אני עוסק כל הזמן, לצערנו.

דוד אזולאי: האם קיבלתם עכשיו תקציב כלשהו?

זיאד דג'ש: בתקופה האחרונה העבירו לנו סיוע של 525,000 שקל מתוך שתי המנות שהעבירה הממשלה בסך 150 מיליון השקלים.

זיאד דג'ש: שלשום היה כאן ראש הממשלה והעליתי את הבעיה, ואתמול דיברתי על כך גם בכנסת, אך לצערנו זה מה שהעבירו.

זיאד דג'ש: אני לא יודע על-פי אילו קריטריונים.

זיאד דג'ש: ביקשתי משר הפנים לפרט את הקריטריונים לחלוקה, אך אין תשובה.

זיאד דג'ש: יש אצלנו 19,000 תושבים.

זיאד דג'ש: במג'אר היו 70 נפילות קטיושות, כך עדכנו אותי מהמשטרה, והיו הרוגים.

זיאד דג'ש: למרות כל זה, מתוך 100 מיליון השקלים שרצתה הממשלה לתת לרשויות המקומיות בצפון קיבלתי 255,000 שקל, זה הכול.

גאלב מג'אדלה: ביום שני נפרוס את הקריטריונים כדי שתדעו בדיוק כיצד נעשתה החלוקה.

זיאד דג'ש: ביקשתי לקבל סיוע.

זיאד דג'ש: עשיתי חשבון שנוכל להעביר גם לאיגוד ערים וגם לשלם לפחות משכורת אחת לעובדים, שעבדו כאן יום ולילה, 24 שעות ביממה, ללא משכורת, ללא מקלטים, ללא חדרים מוגנים.

דוד אזולאי: ניסינו לבדוק מה היו הקריטריונים לחלוקה.

דוד אזולאי: כל פעם אני שומע סכומים אחרים ומתבלבל.

זיאד דג'ש: חילקנו לכם חוברות, כל החומר מופיע שם על הנושאים שהעלינו בכל מיני פורומים.

זיאד דג'ש: בחודש האחרון במיוחד, בתקופת נפילות הקטיושות, היה לנו קשה מאוד לכוון את התושבים.

זיאד דג'ש: כפי שאמרתי, מרחבים מוגנים אין, מקלטים אין, כמעט שני-שלישים מהבניינים ישנים ונבנו לפני חקיקת החוק ב-1992 וללא מרחבים מוגנים.

זיאד דג'ש: כל הזמן התעסקנו בשאלה איך לכוון את התושבים, בעזרת פיקוד העורף.

זיאד דג'ש: אני חייב לציין שפיקוד העורף ומשטרת ישראל עשו את המקסימום אצלנו.

זיאד דג'ש: כאשר היתה כאן נפילה מייד היו מגיעים השוטרים, עוד לפני האנשים שעסקו בזה מטעם הרשות המקומית.

זיאד דג'ש: אני מציין בכל ישיבה ובכל כנס שמשטרת ישראל עשתה את המקסימום.

זיאד דג'ש: יש במשטרה בחור בשם אילן ...

זיאד דג'ש: שנכנס לתפקיד שבועיים לפני פרוץ המלחמה.

זיאד דג'ש: בכל יום, פעמיים או שלוש פעמים ביום הוא מתקשר אלי, לפני שהוא הולך לישון מתקשר אלי ושואל במה אפשר לעזור.

זיאד דג'ש: ברגע שהיו נפילות מייד נכנס עם הכוח שלו לכאן.

זיאד דג'ש: אני חייב לציין את זה.

זיאד דג'ש: גם פיקוד העורף – מה שביקשנו בתקופה הקשה הזאת קיבלנו.

זיאד דג'ש: היתה לנו בעיה עם המקלוט ועם הסיוע לתושבים.

זיאד דג'ש: בחודש האחרון השקענו כ-500,000 שקל לניהול העניינים במג'אר.

מגלי והבה: אמרו שהכינו תוכנית מיגון ומקלוט בכל המגזר ורוצים להציג אותה לממשלה.

מגלי והבה: האם מישהו מפיקוד העורף פנה אליכם לגבי התוכנית הזאת, או שהולכים להציג תוכנית רק לפי הבנתם?

זיאד דג'ש: זה בוודאי על-פי הבנתם.

זיאד דג'ש: אף אחד לא פנה אלינו.

דוד אזולאי: אמרו שעד 10 בספטמבר יפנו לכל הרשויות המקומיות ויקבלו מהן נתונים ועל סמך זה יציגו את התוכנית.

מגלי והבה: אנחנו צריכים לעקוב בוועדה שלא יקפחו אף אחד.

גאלב מג'אדלה: אני מניח שיפעילו את הממונים על המחוזות בעניין הזה.

זיאד דג'ש: לגבי התשתיות – כ-50% מהישוב לא מחובר לרשת הביוב.

זיאד דג'ש: השנה התקדמנו קצת בעזרת מר יעקב צמח, שעשה את המרב כדי לשחרר כסף.

זיאד דג'ש: היתה לנו גם בעיה בגבייה אצלנו ובכושר ההחזר.

זיאד דג'ש: התגברנו על חלק מן הבעיה אך היא טרם נפתרה.

זיאד דג'ש: חלק גדול מהתקציב הועבר אך חסר לנו עדיין כמיליון שקל.

זיאד דג'ש: אנחנו מתקינים עכשיו את הקו החיוני ביותר, אך אין פתרון קצה.

זיאד דג'ש: אני מקווה שנוכל להתגבר על זה, לפחות בשכונה הנוצרית למטה, שם הביוב זורם בכבישים.

יעקב צמח: 400,000 שקלים שוחררו כבר.

זיאד דג'ש: כפי שאמרתי, 50% מהישוב לא מחובר לרשת הביוב.

זיאד דג'ש: צריך לחדש גם 30-40 אחוזים מרשת המים כי בעקבות תקלות יש לנו פחת מים וכל מיני בעיות.

זיאד דג'ש: זה באופן כללי.

זיאד דג'ש: אני מבקש לתת לעובדי הרשות המקומית אפשרות לדבר.

זיאד דג'ש: הגזבר יתייחס מבחינה תקציבית וכן המהנדס, המנכ"ל והחשב המלווה שלנו, לפני שכבודכם תתייחסו לדברים.

סוהיל טנוס: ראש המועצה התייחס לכל הדברים.

סוהיל טנוס: אני מברך את כולם, אהלן וסהלן, ברוכים הבאים.

מחמוד ג'אנם: תקציב המועצה נסמך בעיקר על מענק האיזון של משרד הפנים כהכנסה נוספת על ההכנסות העצמיות.

מחמוד ג'אנם: כשהחלו הקיצוצים במענקי האיזון של הרשויות המועצה לא יכלה להשלים את החסר ולכן הרשות נכנסה לגירעונות.

מחמוד ג'אנם: לצערי הרב בתקופת הקיצוצים בתקציבי המדינה היו קיצוצים גם בכל מיני קצבאות, ורוב האוכלוסייה שלנו חיה על קצבאות, ולכן אנשים הגיעו לשלב שלא יכלו לשלם את חשבונות המים והארנונה, נפגענו גם בהכנסות העצמיות והגירעון הלך ותפח.

מחמוד ג'אנם: בשנת 2004 נכנסנו למסגרת תוכנית הבראה.

מחמוד ג'אנם: עשינו את המרב כדי שנוכל לעמוד בתוכנית, אך לא הצלחנו.

מחמוד ג'אנם: משרד הפנים הסכים לשדרג לנו את התוכנית שתימשך שנה נוספת, עד 2007.

דוד אזולאי: עם תוספת תקציב או בלי תוספת תקציב?

זיאד דג'ש: בלי שום תוספת תקציב.

דוד אזולאי: שדרוג מבחינת ההחזרים?

זיאד דג'ש: הזכרתי כאן את האירועים שפרצו ב-2005.

זיאד דג'ש: באוקטובר 2004 חתמנו עם משרד הפנים על התוכנית.

זיאד דג'ש: חודשיים-שלושה אחרי החתימה התחילו המהומות.

זיאד דג'ש: זה עיכב אותנו.

זיאד דג'ש: היה לי סיכום עם שר הפנים דאז, השר פינס-פז, שאישר לי לא לגבות באותה עת, כי היה אז בלגן בתוך הישוב ולא רציתי להכניס חברת גבייה.

זיאד דג'ש: חברת הגבייה נכנסה לבתים בעזרת אנשי מג"ב ואנשי משטרה.

זיאד דג'ש: הפסקנו את הפעילות הזאת למשך תקופה מסוימת וזה השפיע על שיעור הגבייה באותה שנה.

זיאד דג'ש: עכשיו נתקענו שוב.

זיאד דג'ש: החלפתי חברת גבייה ועכשיו אנחנו מכניסים חברה אחרת.

גאלב מג'אדלה: האם תוכנית ההבראה קיבלה אישור השר לשדרוג?

זיאד דג'ש: כן.

דוד אזולאי: אני עדיין לא מבין מה השדרוג.

זיאד דג'ש: זה בעקבות האירועים.

זיאד דג'ש: במקום שהתוכנית תסתיים ב-2006 פרסו אותה לעוד שנה.

דוד אזולאי: בתוך זה נכללים אותם 7 מיליוני שקל שהזכרת?

זיאד דג'ש: הכסף הזה מגיע ישירות לתושבים ולא מיועד למועצה.

מחמוד ג'אנם: מימון תוכנית ההבראה בנוי כדלקמן: שליש מועצה, שזה אגרת ארנונה, שליש מענקים, ושליש הלוואות.

גאלב מג'אדלה: הלוואות שלא מקבלים.

מחמוד ג'אנם: היום הרשויות החלשות לא יכולות לקבל הלוואות מהבנקים.

מחמוד ג'אנם: אנחנו עומדים בפני שוקת שבורה.

גאלב מג'אדלה: לא רק הרשויות החלשות, אלא הרבה מאוד רשויות לא יכולות לקבל הלוואות.

גאלב מג'אדלה: זה סיפור בפני עצמו.

גאלב מג'אדלה: לא מקבלים הלוואות ולכן כל תוכניות ההבראה תקועות.

מחמוד ג'אנם: היום אי אפשר לקבל הלוואות כמובטח בתוכנית.

מחמוד ג'אנם: למען האמת, לא נוכל לעמוד בתוכנית.

מחמוד ג'אנם: מבחינת ההוצאות השוטפות – נעמוד במאה אחוז; מבחינת הקיצוצים בשכר ובהוצאות האחרות – אנחנו עומדים פחות או יותר; אבל בעניין ההכנסות – כנראה לא נוכל לעמוד בתוכנית, ולכן לא נהיה זכאים לא למענק ולא להלוואות.

מחמוד ג'אנם: לא שילמנו שתי משכורות.

מחמוד ג'אנם: יש לנו חובות של 35 מיליון שקל, הבנויים מגירעון בתקציב השוטף של כ-25 מיליון שקל, וכ-10 מיליון שקל בתב"רים ובתוכניות פיתוח.

ג'סאן קראווני: שלום.

ג'סאן קראווני: רציתי להתייחס לתוכנית המיתאר של הישוב.

ג'סאן קראווני: בחוברת שקיבלתם יש הסבר מלא על התוכניות החלות על הישוב ועניין השטחים.

ג'סאן קראווני: רציתי להעלות נושא אחד שאנחנו מעלים בכל ישיבה ובכל כנס, עניין הבתים שמחוץ לישוב, מחוץ לתחום תוכנית המיתאר.

ג'סאן קראווני: המועצה החלה להכין את תוכנית המיתאר ביוזמתה לפני 9 שנים.

ג'סאן קראווני: ניסינו להיעזר גם בחבר הכנסת ד"ר חנא סוייד בקדנציה הראשונה שלו במועצה בעילבון, אך עד היום התוכנית לא הושלמה ואנחנו לא רואים אור בסוף המנהרה.

גאלב מג'אדלה: כמה בתים נמצאים מחוץ לקו הכחול?

ג'סאן קראווני: 60 יחידות דיור נמצאות מחוץ לקו הכחול על קרקע פרטית.

ג'סאן קראווני: בעקבות זה הוגשו תביעות לבתי-משפט, הוטלו קנסות של 80 ו-100 אלף שקל ומחייבים את הבעלים להוציא היתר בנייה תוך תקופה של חצי שנה-שנה.

ג'סאן קראווני: הוועדה המחוזית מודה שהתוכנית לא תסתיים בזמן הקרוב.

גאלב מג'אדלה: הם נמצאים בריכוז אחד כשכונה, או מפוזרים?

ג'סאן קראווני: מפוזרים.

ג'סאן קראווני: עם אישור תוכנית המיתאר החדשה תהיה אפשרות להוציא היתרי בנייה לכל הבתים הללו.

ג'סאן קראווני: 60 יחידות הדיור כלולות בתוך תחום תוכנית המיתאר החדשה.

דוד אזולאי: מה מעכב אותה?

ג'סאן קראווני: היום היא בשלב של שמיעת התנגדויות.

ג'סאן קראווני: אחרי שלב שמיעת ההתנגדויות יהיו תיקונים, ושוב שמיעת התנגדויות, ועד שתקבל אישור סופי נדרש גם הליך של איחוד וחלוקה.

ג'סאן קראווני: זה ייקח לפחות עוד שנתיים.

ג'סאן קראווני: יש לנו בקשה למימון עלות ביצוע תוכנית איחוד חלוקה, המוערכת בכ-3 מיליון שקל.

ג'סאן קראווני: המועצה והוועדה המקומית עדיין לא מצליחים לגייס את התקציב הדרוש.

גאלב מג'אדלה: איך אתה יודע שזה 3 מיליון שקל?

ג'סאן קראווני: זאת הערכה, על-פי דונם, כי זה כרוך בהעסקת אדריכל, מודדים ועורכי-דין.

זיאד דג'ש: מכיוון שאין תוכנית מאושרת כבר 9 שנים, כפי שאמר המהנדס, מוטלים על התושבים קנסות מכאן ועד הודעה חדשה.

זיאד דג'ש: הגיעו לכלל קנסות אפילו של 80,000 שקל, ושניים אף הוכנסו למאסר.

זיאד דג'ש: מסכנים, זקן אחד בן 77 הוכנס לבית-הסוהר.

ג'סאן קראווני: עבריינות בנייה במג'אר לא היתה כמעט.

ג'סאן קראווני: העבריינות התחילה לפני 3-4 שנים, ובשל סיבה אחת – עיכוב תוכנית המיתאר.

גאלב מג'אדלה: זה מחלה כרונית בכל מקום.

ג'סאן קראווני: לא היו עבירות בנייה בישוב, אבל אנשים ממתינים זמן כה רב, 9 שנים, ולא יכולים לבנות, וזה אמור להימשך עוד 3 שנים.

ג'סאן קראווני: מצד אחד אדם לא יכול לבנות, מצד שני לא יכול להוציא היתר בנייה, והבתים הקיימים עומדים שוב ושוב לדיון בבתי-המשפט ומוטלים קנסות.

ג'סאן קראווני: זאת הבעיה העיקרית.

שרה מרום שלו: אני לא מכירה את הישוב.

שרה מרום שלו: מעולם לא הייתי קודם לכן בישוב מג'אר.

שרה מרום שלו: על-יד רחובות יש לנו מג'אר ושם הייתי.

שרה מרום שלו: מה ששמענו כאן קורה לא רק בישובים הערביים.

שרה מרום שלו: אותו דבר קורה בכל הישובים בארץ.

שרה מרום שלו: המצב קשה בכל הישובים.

גאלב מג'אדלה: אבל יש קשה, ויש קשה יותר.

שרה מרום שלו: ברור שאנחנו לא מדברים על כל המדינה.

שרה מרום שלו: בהרצליה לא תמצא בעיות כאלה, וגם לא ברעננה.

שרה מרום שלו: ברחובות המצב מאוד לא טוב, אבל לא עד כדי כך ש-9 שנים לא מאשרים תוכניות בנייה.

שרה מרום שלו: אנחנו אכן צריכים לטפל בזה ולדרוש משר הפנים לקדם את הישוב הזה.

שרה מרום שלו: בכל אופן גרים כאן תושבי מדינת ישראל, אין לנו שום ברירה.

פיני קבלו: כבר מספר שנים, קודם כראש עירייה וגם בתפקידי היום בשלטון המקומי, אני נתקל באותן בעיות ואותם קשיים, שלא נפתרים.

גאלב מג'אדלה: יש שיפור, אבל הבעיה ממשיכה.

פיני קבלו: אתמול הייתי בכנסת כאשר יושבת-ראש הכנסת הזמינה את שר האוצר, מנכ"ל המדינה, ואת שר הפנים כדי להגיד תודה לרשויות המקומיות על עמידתן האיתנה במלחמה, על שהוכיחו מנהיגות.

פיני קבלו: אמרו כמובן שהולכים להיות מועברים הרבה מאוד תקציבים שיסייעו לרשויות המקומיות, ובעיקר לישובי הצפון.

פיני קבלו: אני סבור שזאת שעתה היפה של ועדת הפנים.

פיני קבלו: אני בטוח שעכשיו יקומו הרבה גופים ויפנו בבקשות לוועדה.

פיני קבלו: שמעתי עכשיו שגם "הירוקים" ביקשו סיוע.

דוד אזולאי: הם עבדו קשה במלחמה.

פיני קבלו: הם רוצים גם את הנתח שלהם בכל מיני נושאים, למשל עבור פינוי חומרים מסוכנים.

פיני קבלו: בכל אופן, אני סבור שזה הזמן להזמין את שר האוצר ואת שר הפנים.

פיני קבלו: תוך כדי הדיון קראתי חלק מחוק ההסדרים שאמור לבוא להצבעה ב-2007.

פיני קבלו: עדיין ממשיכים לדבר על איחוד ישובים, ומבקשים להקים מערכת בקרה נוספת.

פיני קבלו: אני מכיר כראש עירייה כמה מערכות בקרה יש על כל ראש עירייה, החל במבקר המדינה והמשך במבקר מקומי, מבקר מחוזי, מנהל המחוז, מנהל ארצי, ועכשיו מתכוונים להקים עוד מערך בקרה שיוכל לבקר כל הוצאה.

יעקב מרגי: יש הרבה משרדי רואי חשבון שצריכים לקבל תעסוקה.

דוד אזולאי: בהצעת חוק ההסדרים מדובר גם על איחוד רשויות?

פיני קבלו: כן.

דוד אזולאי: כי כל האיחודים שנעשו עד היום היו "מוצלחים", אז צריך להרחיב את זה ...

יעקב מרגי: לפעמים אתה הולך למשרד ממשלתי ומבקש סיוע של 3 מיליון שקל, לא יותר.

יעקב מרגי: שולחים לך רואה חשבון שיבדוק את הצרכים – הלך חצי מן הסיוע.

יעקב מרגי: האמן לי, בלי בדיקה אפשר היה לתת את חצי הסכום, הרשות היתה מסתדרת.

פיני קבלו: לרשויות המקומיות יש כפופים – שמענו שאנשי כיבוי אש לא מקבלים שכר ואחר-כך רואים אותם זועקים בתקשורת, ובצדק, כי אחד לא מעביר לשני.

פיני קבלו: לכן זו שעתה היפה של ועדת הפנים.

גאלב מג'אדלה: מה אמר אתמול יושב-ראש מרכז השלטון המקומי בפורום המכובד אצל יושבת-ראש הכנסת?

פיני קבלו: הוא אמר שעד היום זלזלו בראשי הרשויות אולם הם שעמדו בפרץ והתמודדו ופעלו.

פיני קבלו: אני מניח שהוא ביקש משני השרים המכובדים פחות או יותר אותם דברים שאבקש עכשיו מוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

פיני קבלו: הגיע הזמן ב-2007 לתת סיוע לרשויות המקומיות, לפחות הרשויות בצפון שעברו עכשיו את מה שעברו, כדי שיוכלו להתחיל לעבוד.

פיני קבלו: ראשי הרשויות עוד שנתיים יעמדו לבחירות.

פיני קבלו: אני מכיר ראשי רשויות שעדיין לא התחילו, לא היה להם תקציב פיתוח, לא עשו כלום.

פיני קבלו: כל הזמן התמודדו עם התשלומים השוטפים, ממשכורת למשכורת.

פיני קבלו: לכן חשוב בשנה שנותרה לסייע לראשי הרשויות, שיוכלו ללכת למערכת הבחירות.

גאלב מג'אדלה: אני מוכן להרים את הכפפה, אבל חשוב שיושב-ראש מרכז השלטון המקומי וחבריו יחליטו שהם יוצאים למאבק ולא מנהלים רומן עם שר הפנים וראש הממשלה ושר האוצר חברי מפלגתם.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לך בכנות.

גאלב מג'אדלה: הכנס שהיה אצל יושבת-ראש הכנסת לא הוסיף כבוד לשלטון המקומי.

מגלי והבה: מה אתה רוצה ממנו?

גאלב מג'אדלה: הוא היה שם.

פיני קבלו: הם הוזמנו למשהו אחר.

פיני קבלו: שמעתי ראשי רשויות שהגיעו לשם והתחילו להעלות את הבעיה הכאובה שלהם, אבל עצרו אותם.

פיני קבלו: היושבת-ראש אמרה: לא באנו לשמוע עכשיו את הבעיות של השלטון המקומי.

גאלב מג'אדלה: זה היה טקס חגיגי.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה ששם יגידו את הדברים.

גאלב מג'אדלה: לא כאן.

חנא סוייד: אני רוצה להתחיל באירוע שהיה אתמול בכנסת.

חנא סוייד: התפלאתי כששמעתי את שר האוצר מרעיף שבחים על ראשי הרשויות שישבו ביציע.

חנא סוייד: היו שם רבים מהקולגות שלי לשעבר ושמחתי מאוד לשמוע אותו מצביע על העמידה האיתנה שלהם ועל גילויי המנהיגות.

חנא סוייד: אבל אני משווה את זה למה שאני שומע ממשרד האוצר וממשרדי הממשלה השונים, כולל משרד הפנים, כלפי ראשי רשויות מקומיות.

חנא סוייד: כאשר הם באים בדרישות ובבקשות אומרים להם: נכשלתם כשל ארגוני, אתם לא מצליחים, צריך לאחד רשויות, מפציצים אותם בכל מיני האשמות.

חנא סוייד: אינני יודע כיצד זה מתיישב עם השבחים ששמעתי אתמול מהשרים.

חנא סוייד: לגופו של עניין, העניין עליו הצביע ראש מועצת מג'אר, התחייבות הממשלה לפני שנה וחצי לשלם בהתחלה 13 מיליון שקל כפיצוי על נזקים שהיו במאורעות במג'אר, שעדיין לא בוצעה, זה צריך להיות הדבר הראשון שהוועדה תנסה לקדם.

חנא סוייד: זאת התחייבות מפורשת, החלטה של ממשלת ישראל וצריך לקיים אותה.

חנא סוייד: לגבי מצב הרשות המקומית, ראש המועצה הצביע על מספר נושאים.

חנא סוייד: אני מכיר מקרוב את הבעייתיות של התכנון ובניית בניינים ללא היתרים בשל כל הייסורים שעוברת גם הרשות המקומית וגם האוכלוסייה בעניין הזה.

חנא סוייד: אני מכיר אישית מספר משפחות טובות שאין להן כל כוונה לצפצף על החוק אבל נקלעו למצבים חברתיים שחייבו אותם לבנות בתי מגורים.

חנא סוייד: הם סבלו הרבה, ועדיין סובלים.

חנא סוייד: הזכרתי, וראש המועצה אישר כמובן, שיש אנשים שנכנסו לבית-סוהר כי בנו בית מגורים על האדמה הפרטית שלהם הצמודה ונושקת לתוכנית המיתאר.

חנא סוייד: אין כאן עבירה מי יודע מה, אבל השבט של "אכיפת החוק", שלצערי הרב פועל על אזרחים פשוטים בלבד, פועל כאן במלוא חומרתו.

חנא סוייד: אני מקווה מאוד שאישור תוכנית המיתאר לאחר שמיעת ההתנגדויות אכן יפתור את הבעיות הללו, אבל אם כבר מזכירים איחוד וחלוקה אז אני מתאר לעצמי שיחכו עוד 5 שנים עד שיתחילו לחלום על היתרי בנייה.

חנא סוייד: אני סבור שכל מדיניות האכיפה, על-פי הדוגמאות שאני רואה, עומדת בסימן שאלה גדול וצריך להתייחס לזה.

חנא סוייד: ועדת הפנים היא כתובת נכונה ומתאימה לטפל בפער בין הפעולות לכאורה לאכיפת חוקי התכנון והבנייה, מצד אחד, ובין הצרכים האמיתיים של האוכלוסייה והישובים השונים, מצד שני.

חנא סוייד: זה נושא נוסף שהוועדה יכולה לקדם.

חנא סוייד: ציפיתי לראות, ואולי זה מופיע בחוברת שלא קראתי עדיין – בכל זאת קשה לחשוב שביקור זה של הוועדה יתמודד עם כל הבעיות של מג'אר ויפתור אותן, לכן ציפיתי לשמוע מה החסרים בישוב שהם פונקציה של המאורעות שהיו, למשל מקלטים ציבוריים או הקאסבה שאני מניח שיש בישוב.

זיאד דג'ש: הכול מופיע בחוברת.

חנא סוייד: טוב מאוד.

דוד אזולאי: אחד הדברים שאסור לנו לשכוח, בכל זאת ראשי הרשויות עשו עבודה יוצאת מן הכלל במלחמה, את זה אף אחד לא ייקח מהם.

דוד אזולאי: עלינו לזכור, לולא ראשי הרשויות לקחו יוזמה, פעלו בשטח והפעילו אנשים האסון היה יכול להיות גדול בהרבה.

דוד אזולאי: לרשויות מגיע צל"ש.

דוד אזולאי: הרשויות יצאו למערכה כאשר לכולם ידוע מצבן הקשה, כולן בגירעונות ובקשיים גדולים מאוד, ולמרות הכול תפקדו בצורה יוצאת מן הכלל.

דוד אזולאי: אותו דבר שירותי הכבאות.

דוד אזולאי: שמעתם כאן דוגמה על חוב של 1.5 מיליון שקל.

דוד אזולאי: מג'אר למשל שייכת לאיגוד ערים גליל מערבי.

דוד אזולאי: בסך הכול חסר להם 4-5 מיליון שקל.

דוד אזולאי: אם היו מקבלים את הכסף מהרשויות המקומיות הם היו מסודרים, היתה להם משכורת בזמן והכול בזמן.

דוד אזולאי: למרות הכול במלחמה ראינו אותם ביחד עם הרשויות המקומיות, עם המשטרה, הופיעו ראשונים וביצעו את כל הנדרש מבלי להסתכל על שום דבר מסביב.

דוד אזולאי: זה דבר שצריך להגיד, ולחזור ולהגיד בכל מקום.

דוד אזולאי: יחד עם זה אני סבור שאם נציף כרגע את הבעיות של מג'אר, הבעיות קיימות לא רק אצלכם.

דוד אזולאי: בשלטון המקומי המצב קשה, הוא עומד בפני קריסה, והמצב במגזר הערבי ובמגזר הדרוזי גרוע עוד יותר מאשר אצל אחרים, שם המצב קשה בהרבה.

דוד אזולאי: אני סבור שכרגע כדאי להתמקד במה שקרה במג'אר באירועים האחרונים.

דוד אזולאי: חשוב לנו מאוד לדעת למשל על מצב המקלוט ואיך האוכלוסייה היתה מאורגנת.

דוד אזולאי: הרי אין זה סוד, ולצערי הרב, אני מקווה מאוד שכולנו נתבדה ושלא יקרה כלום, אבל אנחנו עלולים למצוא עצמנו באותו מצב תוך זמן קצר.

דוד אזולאי: אנחנו מקווים ומתפללים שזה לא יקרה.

דוד אזולאי: אדוני ראש המועצה, היו כאן נפילות קטיושות, היו כאן הרוגים, היתה היערכות חירום.

דוד אזולאי: באילו בעיות נתקלת באירועים האחרונים וכיצד אתה מתכוון להיערך לקראת העתיד, לקראת היום שאחרי המלחמה?

דוד אזולאי: המידע הזה חסר לנו.

דוד אזולאי: אם נתחיל לדון כאן בכל הבעיות של המועצה, אנחנו יכולים לשמוע ונוכל להביא את הדברים בשמך לכל הגורמים, אבל חשוב לדעת ספציפית איך אתה נערך ליום שאחרי המלחמה.

דוד אזולאי: 1 בספטמבר עומד בפתח וצריך לפתוח את שנת הלימודים.

יעקב מרגי: אני מודה ליושב-ראש הוועדה שנתן לנו הזדמנות להיכנס לישוב מג'אר, לא רק לחלוף בו כדי ליהנות מהנופים היפים, ואני עושה את זה הרבה.

יעקב מרגי: אין ספק, הבעיות אליהן נחשפנו כאן הן המַרְאָה של השלטון המקומי, וכפי שאמר חברי חבר הכנסת אזולאי, בישובים במגזר הערבי והדרוזי הבעיות קיצוניות יותר.

יעקב מרגי: בעיות כספיות ותוכניות הבראה יש בכל השלטון המקומי.

יעקב מרגי: הגיע הזמן שמדינה מכובדת תחתוך את זה, תעצור את זה בצורה כלשהי.

יעקב מרגי: אני לא צעיר ושומע על הבעיות הללו כבר שנים רבות.

יעקב מרגי: אבל בעיות תכנון – אני לא מבין למה תוכניות מתעכבות כל-כך הרבה שנים.

יעקב מרגי: על כך צריך להקים קול זעקה, ואני זועק כבר שנים רבות.

יעקב מרגי: לא יתכן שמסלול תכנון, מסלול של אישור תוכניות מיתאר ייקח שנים רבות, אין לכך שום סיבה הגיונית.

יעקב מרגי: לפני שבוע נפגשתי עם מתכנן שתכנן את אתר הקרווילות.

יעקב מרגי: הוא סיפר לי שתוך יומיים קיבל תוכנית-אב מאושרת.

יעקב מרגי: נכון ששם יש מסלול מהיר, אבל כאן, עם כל הכבוד, אי אפשר לקבל את העיכובים ובמקביל אכיפת חוקי הבנייה.

יעקב מרגי: אין דרך לאכוף חוקי בנייה אם לא מאפשרים לאשר תוכניות ולבנות, כאשר לא מאפשרים התפתחות טבעית של ישוב.

יעקב מרגי: זה נושא שאנחנו צריכים לקדם.

יעקב מרגי: לגבי המלחמה – אסור לך לחשוב שזה עובדה, שזה יעבור, שזה עניין של זמן.

יעקב מרגי: מקלטים ציבוריים וחדרים מוגנים – זה הפרויקט שלך.

יעקב מרגי: תרים אותו, תצעק.

יעקב מרגי: אני בא מהנגב.

יעקב מרגי: ראשי הרשויות תמיד פונים אלי ואומרים: יש איזה מרוקאי "משוגע" בצפון, שאני אוהב אותו, קוראים לו בוחבוט.

יעקב מרגי: כאשר הוא רצה משהו, כאשר ייצג את ישובי קו העימות – סלל כבישים.

יעקב מרגי: כך הממשלה דאגה לו.

יעקב מרגי: חשוב שראשי הרשויות יתאגדו, יצעקו וידפקו על השולחן.

יעקב מרגי: לא יעזור כלום, כך זה עובד.

מגלי והבה: אני מלווה את הרשויות זמן רב, במיוחד הרשויות בהן אנחנו נמצאים.

מגלי והבה: כמעט אין שבוע שאנחנו לא נפגשים או מדברים על הבעיות.

מגלי והבה: ישנן כמה בעיות יסוד שצריך לשים עליהן אצבע ולמנף את פתרונן.

מגלי והבה: קודם כול, והעלה את זה חבר הכנסת מרגי, נושא בעיית התכנון.

מגלי והבה: מדובר על שכונות ואנשים שמקבלים עונשים.

מגלי והבה: חבל שמנהל המחוז של משרד הפנים לא נמצא כאן כעת, או מי שצריך לטפל בסוגייה הזאת.

מגלי והבה: אנחנו צריכים להביא את זה לדיון.

גאלב מג'אדלה: קבענו כבר תאריך לדיון בנושא הזה עם מרכז השלטון המקומי.

מגלי והבה: הרשות צריכה להיות מוכנה – ומהנדס המועצה שומע אותי – עם כל מה שצריך, שלא יקרה שנבוא לדיון, נחייב את ועדת התכנון הארצית והמחוזית וכל מי שצריך לאשר, ופתאום נגלה שהרשות נרדמה בשמירה, כי העיכוב של 9 שנים הוא לא רק אשמת משרד הפנים והמחוז אלא גם כאן צריכים להיות ערוכים עם כל התוכניות.

מגלי והבה: אני מלווה את האנשים בבתי-המשפט, שמקבלים עונשים פעם אחר פעם, והנה שמענו מראש המועצה על אדם בן 77 שצריך להיכנס לבית-הסוהר.

מגלי והבה: זה לא הגיוני.

מגלי והבה: חשוב שאתם תהיו מוכנים וכאשר יהיה דיון בוועדה נטפל בסוגייה הזאת.

מגלי והבה: לגבי הסיוע בהיקף של 150 מיליון שקל שקיבלו הרשויות – אנחנו לא יודעים כיצד נעשתה החלוקה.

מגלי והבה: המועצה קיבלה 525,000 שקל.

מגלי והבה: כפי שאמר לנו היום ראש עיריית נהריה, זה היה טיפול תוך כדי מלחמה.

מגלי והבה: הבעיה העקרונית היא איך הרשויות – ואני מדבר על 5 רשויות מקומיות שהיו בתוכניות הבראה – אחרי הסיוע עדיין לא משלמות משכורות בזמן לאנשים.

מגלי והבה: צריך להדגיש את זה בפני שר הפנים בדיון ביום שני.

מגלי והבה: משרד האוצר מעביר את התקציבים ומשרד הפנים צריך לתת תשובות כיצד אותן רשויות ישלמו משכורות לאנשים.

מגלי והבה: ראשי הרשויות עושים הכול ועדיין האנשים לא מקבלים משכורות והבעיה לא נפתרת.

מגלי והבה: זה נושא שני שצריך להתייחס אליו.

מגלי והבה: שמעתי את גזבר המועצה.

מגלי והבה: עלינו להבין דבר אחד – מי שלא ישלם עבור המים לא ישתה מים, ומי שלא ישלם ארנונה לא יצפה שבמצב הנוכחי יינתן לו פתרון.

מגלי והבה: אני מדבר על הצד של הממשלה.

מגלי והבה: בישובים יש חובות מים מצטברים של 19-20 מיליון שקל וזה לא יתכן.

מגלי והבה: אולי עלינו לעשות בעתיד חקיקה הקובעת שינתקו את המים לכל אדם שלא שילם את חובו ולא ינתקו לכל הישוב.

מגלי והבה: טחנו את הנושא הזה, בדקנו אותו מכל הכיוונים.

מגלי והבה: כפי שאנחנו פונים בקו חזק ותקיף לממשלה ולמשרד הפנים, כך צריך לנקוט קו תקיף כלפי האוכלוסייה, אדוני ראש המועצה, שאנשים ישלמו עבור המים, שאנשים ישלמו ארנונה.

מגלי והבה: מי שמגיע לו פטור – תפטור אותו, תמצאו דרך.

זיאד דג'ש: איך נמצא דרך?

זיאד דג'ש: אתם הרי מכירים את החוקים הקובעים שאני מחויב אישית על כל עבירה על החוק.

זיאד דג'ש: מחייבים אותי אישית.

זיאד דג'ש: כפי שכבר אמרתי, מאז נכנסתי לתפקיד הפעלנו חברת גבייה, שנכנסה אל תוך הבתים בסיוע מג"ב, אבל לצערנו זה לא הולך.

מגלי והבה: מה עשתה חברת הגבייה?

מגלי והבה: באה לאדם ואמרה לו: אתה חייב כסף, תן לנו את העמלה שלנו ותסתדר עם הרשות.

מגלי והבה: עשו כסף גם על חשבון הרשות וגם על חשבון האזרח.

זיאד דג'ש: איפה משרד הפנים היה כל הזמן?

מגלי והבה: אני לא סניגור של משרד הפנים.

מגלי והבה: כדי לפתור בעיות אנחנו צריכים לעשות דברים שישרתו את האוכלוסייה שלך.

מגלי והבה: אנחנו נילחם שתקבל כל המגיע לך, אבל חייבת להיות גם אכיפה.

מגלי והבה: מצבך עוד טוב, אתה חייב שתי משכורות.

מגלי והבה: יש רשויות החייבות 6-7 משכורות.

זיאד דג'ש: אני חייב שתי משכורות כי מדי חודש אני משלם עבור חובות ביוב והלוואות 450,000 שקל.

זיאד דג'ש: מה גובה מענק האיזון שאני מקבל ומה ההכנסות העצמיות שלנו?

דני גרא: דרך הניהול הנדרשת מראשי המועצות נוגדת כל כללי מינהל הגיוניים.

דני גרא: זו מין "גאונות" שלא קיימת בעולם.

דני גרא: מגיע להם פרס נובל על ההמצאה איך לנהל ניהול בלתי מינהלי.

דני גרא: הרי זה לא יתכן.

דני גרא: יושבים מול רשימה של מענקים – 100, 150, 200 מיליון – ולא יודעים למה ואיך.

דני גרא: שואל ראש המועצה את שר הפנים: איך נתת לי כסף, על סמך מה, מה הקריטריונים?

דני גרא: ולא מקבל תשובה.

דני גרא: הרי לא לענות ולחלק תקציבים ללא קריטריונים – זה נוגד כל היגיון מנהלי.

דני גרא: זה לא דורש רק שינוי קטן.

דני גרא: כל עוד נשאר העיוות הקודם גם שינוי קטן לא יהיה.

דני גרא: יתנו לבנות 60 יחידות דיור והן יהיו בתוכנית המיתאר, יקבעו שלא הורסים אותן בינתיים.

דני גרא: אז מה?

דני גרא: אז יהיה לו אזור תעשייה?

דני גרא: מחכה כאן אזור תעשייה בצומת שבע, אדוני ראש המועצה יודע על כך וגם חבר הכנסת ר'אלב מג'אדלה זוכר את זה עוד מהתקופה לפני שנבחר להיות חבר הכנסת.

דני גרא: זה אזור תעשייה לכלל הרשויות באזור אך הפיתוח לא מתקדם, לא רוצים להזיז את זה, כי אז יהיו לו עסקים ויוכל לקבל הכנסה מעסקים.

דני גרא: זה המקום היחיד שלא מקבל כסף.

גאלב מג'אדלה: זה דיון אחר.

מגלי והבה: ביום שני בוועדה אנחנו צריכים לחדד בפני שר הפנים שאחרי כל מה שעברו הרשויות בחודש המלחמה חשוב שאנשים יקבלו קודם כול משכורות, ולשאול כיצד מתכננים למצוא פתרון לבעיית המשכורות.

מגלי והבה: שמענו את התוכניות של הממשלה.

דוד אזולאי: אם אתה זוכר, בקדנציה הקודמת היה הסדר, היתה הוראת שעה כדי לפתור את בעיית השכר.

דוד אזולאי: זוכרים את זה?

דוד אזולאי: אפשר גם עכשיו לפעול באותה דרך.

מגלי והבה: אנחנו חכמים אחר מעשה.

מגלי והבה: צריך להעלות את שלושת הנושאים שציינתי בפני משרד הפנים.

מחמוד ג'אנם: הפתרון היעיל ביותר למשכורות של העובדים ברשויות המקומיות הוא מה שעשו בעניין החינוך – לפתוח חשבון מיוחד אליו יוזרם חלק מן המענק של משרד הפנים.

דוד אזולאי: יש דרך פשוטה יותר.

דוד אזולאי: הממשלה חוקקה הוראת שעה שאפשרה העברת משכורות בעקיפה של ההליך הרגיל.

מחמוד ג'אנם: אנחנו לא רוצים פתרון זמני, אלא פתרון ארוך-טווח.

מגלי והבה: אני מבקש להודות לכם על הביקור.

מגלי והבה: אני מתנצל שאני צריך לעזוב, יש לי התחייבות אחרת.

מגלי והבה: ביום שני נעלה את הסוגיות הללו, בתקווה שראש המועצה יוכל קצת לנוח ולחייך יותר כאשר נמצא לו פתרונות.

אמנון דבורקין: יצאת פטור בלא כלום, לא יצאת.

אמנון דבורקין: אני חייב לדבר אחרי שעלה העניין הזה.

אמנון דבורקין: אני מלווה את הרשות הזאת קרוב ל-4 שנים.

אמנון דבורקין: בסך הכול אם מסתכלים על הדוחות שלהם, מבחינת ההוצאות הם עומדים בתנאי תוכנית ההבראה.

אמנון דבורקין: הבעיה בה"א הידיעה, ומשרד הפנים יודע על כך, זה נושא ההכנסות.

אמנון דבורקין: כאן מתחיל כל הסיפור.

אמנון דבורקין: יש כאן גם עניין של ביצה ותרנגולת.

אמנון דבורקין: את הבעיה הזאת חייבים איכשהו לפתור, לעצור ולנסות ליישר קו.

אמנון דבורקין: לא למצוא פתרון זמני, אלא פתרון לטווח ארוך.

אמנון דבורקין: אין ספק שמקורות הכנסה ברשויות בסדר גודל של 20,000 תושבים – מר פיני קבלו יודע, כך זה בבית-שאן, ואני הקמתי את אזור התעשייה שלו – לרשות יש סיכוי לשרוד אך ורק אם יש לה עסקים.

אמנון דבורקין: רק מארנונה של בתי-אב הרשות לא תוכל להחזיק מעמד.

אמנון דבורקין: את רעננה, הרצליה ורשויות דומות הארנונה מבתי-האב לא מעניינת כמעט בכלל.

גאלב מג'אדלה: זה לא נושא הדיון.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מכירים את הבעיות.

אמנון דבורקין: אמשיך הלאה.

אמנון דבורקין: דברים קונקרטיים שעליכם להפנות אל שר הפנים, קודם כול לעניין שוויון במענקי האיזון.

אמנון דבורקין: הרשות הזאת התחילה ליפול ברגע שקיצצו את מענק האיזון שלה.

אמנון דבורקין: למרות בעיות הגבייה, למרות הכול, היתה מאוזנת ותוכל לשוב להיות מאוזנת אם יוחזר לה הכסף הזה.

אמנון דבורקין: הקימו כל מיני ועדות, בדקו כל מיני נוסחאות.

אמנון דבורקין: אם לוקחים את הדברים האמיתיים ובודקים אותם מסתבר שהאפליה ממשיכה לשרור, ואת האפליה הזאת הגיע הזמן לתקן.

גאלב מג'אדלה: אמרת את זה לממונים עליך במשרד הפנים, שברגע שהורידו את מענקי האיזון התחילה הקריסה בשלטון המקומי?

אמנון דבורקין: אמרתי ואני אומר את הדברים.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות בשם כולנו למר זיאד דג'ש, ראש המועצה, ולחברים במג'אר ואחרים שאירחו אותנו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מכירים את הבעיות.

גאלב מג'אדלה: לא תמיד הכי טוב לומרר דברי אמת בפנים אבל אני חייב לומר שבחלק מן הדברים אנחנו אשמים.

גאלב מג'אדלה: אמנם רק בחלק קטן, אבל גם החלק הזה חשוב.

גאלב מג'אדלה: בחלק מן הדברים אנחנו לא אשמים, הם נובעים ממדיניות הממשלה, מאפליה לרעה וכל הדברים שמצטברים.

גאלב מג'אדלה: אבל הבעיות קשות, לא פשוטות.

גאלב מג'אדלה: עם נושא התכנון והבנייה התמודדנו במשך שנה וחצי.

גאלב מג'אדלה: להגיד לך שלא הגענו להישגים?

גאלב מג'אדלה: הגענו להישגים גדולים – 32 ישובים ערבים גמרו תוכנית מיתאר.

גאלב מג'אדלה: התחלנו ב-7-8 והגענו ל-32.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים להגיע ל-90.

גאלב מג'אדלה: זה הרבה כסף.

גאלב מג'אדלה: זה לקחת מהנדס, להושיב אותו שנה וחצי שיישב על תוכנית המיתאר של הישוב מג'אר, ואחר-כך לזרז את התהליך בוועדה המחוזית ובמועצה הארצית.

גאלב מג'אדלה: זה לא פשוט.

גאלב מג'אדלה: ואחר-כך באות הבעיות האמיתיות הפנימיות – איחוד וחלוקה וכל מה שאתה רוצה או לא רוצה.

גאלב מג'אדלה: אבל אם היו מתחילים לפני 10 שנים היינו נמצאים היום במצב טוב יותר.

גאלב מג'אדלה: התחלנו מאוחר.

גאלב מג'אדלה: לא ניכנס היום לכל הבעיות.

גאלב מג'אדלה: גם כל הסיפור של השר פורז, ותוכניות ההבראה, והשדרוג, ולא שדרוג, ואיחוד רשויות – מה לעשות, זו המדינה שלנו, כך מתנהלים.

גאלב מג'אדלה: באים לאחד את בקה-ג'ת אבל את רמת-גן וגבעתיים, שלא ברור היכן אחת מסתיימת והשנייה מתחילה, לא מאחדים, וגם את הקריות ואחרים לא מאחדים.

גאלב מג'אדלה: יש לנו צרות, לא חסר, וגם אנחנו מוסיפים עליהן במקצת.

גאלב מג'אדלה: היום אנחנו רוצים להתמקד איך בעקבות המלחמה הנוראה שהביאה עלינו אסון גדול נוכל לסייע לישובים בצפון, למזער את הנזק, איך כל משרדי הממשלה ישלבו ידיים.

גאלב מג'אדלה: ועדת הפנים ואיכות הסביבה צריכה לעשות את זה, וכך תעשה, כי היא הזירה הנכונה ביותר והיא מכירה את הנושא טוב יותר מאחרים.

אמנון דבורקין: הייתי כאן במשך התקופה הזאת לפחות פעמיים בשבוע וראיתי מה עשו האנשים האלה.

אמנון דבורקין: ראש המועצה לא ישן בלילות, היה רץ להכניס אנשים אל תוך מחסות.

אמנון דבורקין: כאשר אנשים כאלה רצים חודש וחצי ולא יכולים להביא לחם הביתה, זה מבייש.

גאלב מג'אדלה: אין יותר גרוע מזה, שהוא עוזר לכולם, אבל לא יכול להביא אוכל לילדים שלו.

גאלב מג'אדלה: לצערנו הרב זה קורה כל הזמן.

גאלב מג'אדלה: הפתרון האמיתי והיסודי הוא חוק רשויות מקומיות, חוק השלטון המקומי, שהיה צריך לחוקק אותו לפני שנתיים-שלוש ולהסדיר את מערכת היחסים בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי.

גאלב מג'אדלה: אחר-כך יידע ראש מועצה מה מגיע לו, מה הוא צריך לתת ומה הוא מקבל, ושלא הכול יהיה תלוי ביחסים ובמצב רוח ובמזג אוויר ובלחצים ובאיומים ובהפגנות, כך אי אפשר לעבוד.

גאלב מג'אדלה: צריך להסדיר הכול בחוק.

גאלב מג'אדלה: ראש מועצה יידע להגיד: זה מגיע לי ואני רוצה לקבל, וזה לא מגיע לי ואני לא מקבל.

חנא סוייד: איזו בשורה אנחנו מביאים לראש הרשות, או שאנחנו לוקחים ממנו מסר להעביר לשר הפנים?

גאלב מג'אדלה: הבשורה שאנחנו מביאים לו, שאנחנו רוצים בוועדת הפנים ואיכות הסביבה לקיים דיון ביום שני עם שר הפנים.

גאלב מג'אדלה: הוא יציג שם את כל הקריטריונים לחלוקה.

אמנון דבורקין: לא כדאי לכם לשמוע, הקריטריונים מגוחכים.

גאלב מג'אדלה: קודם כול אנחנו רוצים לשמוע על הקריטריונים.

גאלב מג'אדלה: שר הפנים ושר האוצר נפגשו עם פורום ראשי הוועדות בכנסת והוצגו הקריטריונים.

גאלב מג'אדלה: בלי קריטריון לא יכולים לחלק כסף, עם כל הכבוד.

גאלב מג'אדלה: השר יציג בפנינו את הקריטריון ביום שני ואנחנו נבדוק את הרשימה.

גאלב מג'אדלה: יש צורך במיליארדים, אז מה זה 150 מיליון שקל?

חנא סוייד: 150 מיליון שקל – זה מה שמג'אר צריכה.

שרה מרום שלו: השאלה אם זה יספיק לה.

זיאד דג'ש: כרמיאל קיבלה 4 מיליון שקל, עם כל אזור התעשייה שלה ועם כל ההכנסות שלה, ואילו מג'אר קיבלה 525,000 שקל.

זיאד דג'ש: איך זה מתיישב?

זיאד דג'ש: אני לא יודע.

גאלב מג'אדלה: ביום שני נפרוס בפניכם את הקריטריונים ויהיה לנו מה להגיד.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא מקבלים את זה כמקשה אחת.

גאלב מג'אדלה: אני חוזר ואומר, בוועדת הפנים ואיכות הסביבה יש לנו כל הכלים וכל האפשרויות לעזור לישובים בצפון, וכך נעשה.

גאלב מג'אדלה: אבל אנחנו צריכים שיתוף פעולה של הרשויות, של מרכז השלטון המקומי כדי שנדבר בקול אחד, בחזית אחת.

גאלב מג'אדלה: לא קיבלתי את מה שקרה בכנסת ביום שלישי, עם כל הכבוד.

גאלב מג'אדלה: זה לא יאה לכנסת, לא מכבד את היושבת-ראש, השר וראשי הערים.

גאלב מג'אדלה: הכניסו אותם כדי לקבל כבוד?

גאלב מג'אדלה: עם המצב הנוכחי בצפון מה שצריך זה לחלק כבוד?

גאלב מג'אדלה: צריך לחלק עכשיו מיליונים.

גאלב מג'אדלה: אדוני ראש המועצה, אנחנו מודים לך מאוד.

גאלב מג'אדלה: בכוונה עשינו את הסיור הזה דווקא לא בתקופת המלחמה, כדי שאף אחד לא יוכל להגיד שעשינו הצגה.

גאלב מג'אדלה: אין כאן הצגה.

גאלב מג'אדלה: אחרי שהכול ברור, שכל הנזקים ברורים, כשהתמונה ברורה באנו להתמודד עם הבעיה האמיתית מול הממשלה, וזה תפקידנו.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לכולם.

גאלב מג'אדלה: אלשאג'ור הוועדה ערכה ביקור תנחומים אצל משפחתו של מוחמד סובחי מנאע ז"ל ממג'ד אל-כרום ואצל משפחתם של מרים אחמד אסדי ובנה פתחי ז"ל מדיר אל-אסד שנהרגו מפגיעת קטיושות במלחמה.

גאלב מג'אדלה: כרמיאל (19:30-20:50)

גאלב מג'אדלה: דברי חבר הכנסת ר'אלב מג'אדלה: ערב טוב לכולם.

גאלב מג'אדלה: ראיתי צורך לומר תודה לפני שהפורום "הכחול" של קציני המשטרה מתפזר ואנו פותחים את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת במפגש עם ראשי הרשויות וראשי הערים.

גאלב מג'אדלה: יש מספר לקחים מרכזיים בעקבות המלחמה הזאת.

גאלב מג'אדלה: במלחמה הזאת המשטרה – לא המשטרה הקלאסית, ובדרך כלל אנחנו דווקא כן רוצים את המשטרה הקלאסית – הוכיחה מעל לכל ספק שהיא ראויה לכל מטלה שתוטל עליה ויכולה לעמוד בכל משימה.

גאלב מג'אדלה: ראינו את זה מדי יום ומדי ערב.

גאלב מג'אדלה: אני מאלה שמפרגנים, אבל גם לא פחות מעלים ביקורת נוקבת ואת זה אמרתי למפכ"ל המשטרה ביום ראשון כאשר ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת היתה אורחת של המטה הארצי בירושלים.

גאלב מג'אדלה: יש שיתוף פעולה הדוק בינינו, בין ועדת הפנים ואיכות הסביבה ובין המשטרה והמשרד לביטחון פנים.

גאלב מג'אדלה: לקח נוסף שהסקתי בעקבות המלחמה, שראשי הערים והמועצות המקומיות – על אף כל הקשיים, על אף שהרשויות במצב כלכלי של קריסה ובמצב ארגוני לא משביע-רצון בשל המשבר הכלכלי של הרשויות ושל השלטון המקומי כולו – לקחו פיקוד ועשו הכול ומילאו תפקיד חשוב מאוד.

גאלב מג'אדלה: השלטון המקומי צריך לדעת איך להשתמש בכוחות הללו מיום הפסקת האש והלאה.

גאלב מג'אדלה: אני מבקש לומר למר עדי אלדר ולמר שאוקי חטיב, עכשיו אחרי המלחמה אנחנו צריכים לשלב ידיים עם הממשלה כדי לשקם את הצפון.

גאלב מג'אדלה: אנחנו צריכים לבוא עם הצעות מעשיות.

גאלב מג'אדלה: שמעתי את הביקורת, שהשרים מסתובבים בשטח ומסיירים ומבטיחים ונתקבלו החלטות והיו דיונים, אבל שום דבר עדיין לא זורם לצפון.

גאלב מג'אדלה: אני שותף לביקורת הזאת.

גאלב מג'אדלה: בואו ניקח ביחד את הביקורת הזאת ונעשה בה שימוש לטובת העניין, בשילוב ידיים, כדי שנצליח לשקם את הצפון, ובמהרה, מהר מכפי שחושבים האנשים.

גאלב מג'אדלה: הניסיון האישי שלי בטיפול בבעיות כואבות בציבור שלי, במפגשים עם ניצב דן רונן ומפקדי המרחבים שלו, הוא של שיתוף פעולה פורה.

גאלב מג'אדלה: היו מספר ניסיונות שעלו בהצלחה לטובת הציבור שלנו.

גאלב מג'אדלה: אחד הלקחים שאתם צריכים להבין, שהעורף של הישוב הערבי לא מוכן.

גאלב מג'אדלה: גם בעורף של הישוב היהודי נתגלו ליקויים וחסרונות, אבל העורף של הישוב הערבי כלל לא מוכן, היו בו הרבה חסרים.

גאלב מג'אדלה: הטילים והקטיושות לא הבדילו ולא יבדילו בחברה הישראלית בין ישוב ערבי וישוב יהודי, בין אזרח יהודי לאזרח ערבי.

גאלב מג'אדלה: אני מקווה מאוד שנסיק את המסקנות הנכונות מן המלחמה הזאת, ואני בטוח בכך.

גאלב מג'אדלה: למפקד המחוז הצפוני, למפקדי המרחבים, לכל השוטרים, למשטרת ישראל כולה מלוא ההערכה, וכן לראשי העיריות ולשלטון המקומי בצפון.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: ישיבת הוועדה – מפגש עם ראשי ערים וראשי רשויות מקומיות בצפון

עדי אלדר: ערב טוב.

עדי אלדר: אני מקדם בברכה חמה את יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, חברנו ר'אלב מג'אדלה, ואת חברי הוועדה.

עדי אלדר: למעשה זה סיכום של יום סיורים שערכתם בכל הגליל.

עדי אלדר: אני מנצל את הבמה הזאת כמארח לומר שהבוקר שהשתתפתי בישיבת הקבינט המיוחד לנושא חיפה והצפון, שם הציגו תוכניות כלליות.

עדי אלדר: צריך לזכור שראש הממשלה בכבודו ובעצמו העמיד עצמו בראש הקבינט הזה.

עדי אלדר: אהבתי מאוד שאמר שהוא מתכוון לקיים ישיבה מדי שבוע עם השרים, ושר שלא יגיע ייצא מהקבינט הזה, כלומר לא יחליפו אותו אנשים אחרים במשרד.

עדי אלדר: הוא רוצה שהדרג הגבוה ביותר יטפל בנושא.

עדי אלדר: מכינים תוכניות.

עדי אלדר: העליתי את הנושאים הכלליים הנוגעים לגליל כולו, לצפון הארץ.

עדי אלדר: ההתרשמות שלי, שיש רצון עז וכן לסייע לכל ישובי הצפון.

עדי אלדר: הממשלה תיבחן כמובן במעשים שלה ולא בדיבורים.

עדי אלדר: החליטו שבשבוע הבא יגישו כבר תוכניות אופרטיביות.

עדי אלדר: אגב, שר הפנים ביקש הגדלת תקציב הרשויות המקומיות בסכום של כמיליארד שקלים.

עדי אלדר: זה בדיוק מה שהורידו לנו ומגיע לנו לקבל בחזרה, גם בלי המלחמה, כדי שניישר את גב הרשויות המקומיות.

עדי אלדר: אני מבקש לתת את הבמה ליושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

עדי אלדר: אני שמח מאוד על המפגש הזה.

עדי אלדר: אני רוצה לומר לחבריי, בנוכחות חברי הכנסת ויושב-ראש הוועדה, ש-99% מראשי הרשויות המקומיות הוכיחו עצמם כמנהיגים אמיתיים במלחמה האחרונה.

עדי אלדר: אני אומר את זה לכם חברי הכנסת.

עדי אלדר: בלי הרשויות המקומיות הצפון כולו היה מתמוטט והיתה נוצרת כאן אנרכיה מושלמת, כי משרדי הממשלה נעלמו מן השטח ואנחנו ראשי הרשויות היינו צריכים ללקט אותם, ללחוץ ולדבר כדי שיואילו בטובם לתת שירות לאזרחים.

עדי אלדר: מי שנתן שירות בסיסי ראשוני לתושבים הם ראשי הרשויות ועובדי הרשויות המקומיות.

עדי אלדר: הצעתי ליושב-ראש הוועדה שיעבור חוק הקובע שאם עיר מופגזת או אזור מופגז בטילים תינתן לראש הרשות סמכות מיידית בחוק לרתק את העובדים שלו.

עדי אלדר: לא לחכות עד ששר הביטחון יחליט אם אנחנו באזור לחימה או באזור כזה או אחר, וגם בלי בירוקרטיה.

עדי אלדר: אנחנו הרי לא יכולים לרתק עובדים בלי הוראה של שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, ויש שם פקיד מיוחד שעוסק בכך.

עדי אלדר: תחוקקו מייד חוק כזה ותעבירו אותו במהירות בכנסת דרך ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

עדי אלדר: תנו סמכות קודם כול לראש רשות לרתק עובדים, ושלא יחזור הביזיון שהיה כאן בעיר גדולה בה כמעט כל העובדים נעלמו, עם הרכבים, כולל הפקידות הבכירה.

עדי אלדר: אפשר וצריך לבחון את הדברים דרך הוועדה.

עדי אלדר: כחברי כנסת שתפקידם לבקר את פעולות הממשלה עליכם לעקוב אחר החלטות הממשלה ולראות האם הן מיושמות הלכה למעשה.

עדי אלדר: אדוני היושב-ראש, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: ערב טוב לכולם.

גאלב מג'אדלה: חבריי חברי הכנסת הנמצאים אתנו: דוד אזולאי, שרה מרום-שלו, אפי איתם – חלק מהחברים התנצלו שנאלצו לעזוב – ידידי ראשי הרשויות.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נמצאים בסיור כבר משעות הבוקר, התחלנו בנהריה והמשכנו לערב אל-עראמשה, מג'אר, מג'ד אל-כרום ודיר אל אסד, וכעת לכרמיאל.

גאלב מג'אדלה: המפגש שלנו הוא הכנה לקראת הדיון של ועדת הפנים ואיכות הסביבה ביום שני עם שר הפנים.

גאלב מג'אדלה: ראיתי לנכון, ביחד עם חבריי חברי ועדת הפנים ואיכות הסביבה, לערוך סיור כדי שהדיון שלנו ייערך לאור התרשמות אמיתית וישירה, לאחר מפגש גם עם ראשי הרשויות והמועצות וגם עם תושבי ישובי הצפון.

גאלב מג'אדלה: הרשו לי לומר מספר דברים, ובקצרה, כי יש לנו עניין לשמוע אתכם.

גאלב מג'אדלה: אני מכבד מאוד את עיקרון הפרדת הרשויות ושומר עליו מכל משמר.

גאלב מג'אדלה: חבריי בוועדת הפנים עדים לכך לא אחת, גם אם אני חלק מן הקואליציה ומן הממשלה.

גאלב מג'אדלה: אבל המצב שלנו היום בצפון הארץ מחייב שילוב ידיים בין הכנסת, הממשלה והשלטון המקומי כדי לשקם את הצפון במהרה ולהחזיר את האזרחים לחיים תקינים מהר ככל האפשר.

גאלב מג'אדלה: יחד עם זאת, אנחנו בהחלט נפקח על פעולות הממשלה.

גאלב מג'אדלה: ביקשנו ממשרד הפנים להעביר אלינו את רשימת הישובים שקיבלו הקצבה ואת רשימת הקריטריונים ואנחנו מתכוונים לדרוש לקבל תשובה על כל שאלה כדי שתהיה שקיפות על חלוקת התקציבים ועל פעולות הממשלה.

גאלב מג'אדלה: אני מקווה מאוד ששיקום הצפון ייקח זמן מועט מאוד.

גאלב מג'אדלה: אבל בואו נסתכל קדימה, על מה שיקרה מספר חודשים אחרי המלחמה.

גאלב מג'אדלה: אני סבור – ואמרתי את זה גם בקדנציה הקודמת, בלי שום קשר למלחמה, ואמרתי גם למר עדי אלדר – שאנחנו חייבים לשלב ידיים, מרכז השלטון המקומי וועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, כדי להתמודד עם בעיות השלטון המקומי האמיתיות, שבמשך שנים לא קיבלו מענה או פתרון.

גאלב מג'אדלה: אני שמח שמנכ"ל משרד הפנים בשיחה לפני יומיים אמר לי את הדבר הכן ביותר שלא העיזו להגיד לפניו, וכך סברתי אף אני לצערי הרב במשך השנתיים האחרונות, שמשרד הפנים הוא אגף באוצר, לא פחות ולא יותר.

גאלב מג'אדלה: אמרתי לשר אופיר פינס-פז שצריך לנהל קרב כדי להחזיר למשרד הפנים את עצמאותו.

גאלב מג'אדלה: חברים יקרים, זה לא פוגע בשר הפנים ובמנכ"ל המשרד, אלא בנו, בכולנו.

גאלב מג'אדלה: מאז השר דרעי האוצר הפך את משרד הפנים לאגף במשרד האוצר.

יהודה שביט: זה כל משרדי הממשלה.

גאלב מג'אדלה: לא נכון.

גאלב מג'אדלה: לא כך הדבר אפילו במשרד הכי קטן, המשרד לאיכות הסביבה, שמע לי, תבדוק את הדברים.

גאלב מג'אדלה: מאז השר דרעי משרד האוצר ניצל את המצב.

גאלב מג'אדלה: מנכ"ל משרד הפנים הודה בכך בפניי לפני יומיים.

גאלב מג'אדלה: אמר לי: לקח לי חודש ימים, למדתי את העניין, אחרי חודש ימים אני מסכים אתך – אנחנו אגף במשרד האוצר.

גאלב מג'אדלה: הקרב השני שאנחנו צריכים לנהל – לחוקק את חוק השלטון המקומי, להסדיר את מערכת היחסים בין השלטון המקומי לשלטון המרכזי בחוק.

גאלב מג'אדלה: לא במצבי רוח של זה או אחר, לא בעונה זאת או אחרת, לא לפני בחירות ולא אחרי בחירות.

גאלב מג'אדלה: אבל כל זה לטווח הרחוק יותר, אחרי שנשקם את הצפון, או במקביל.

גאלב מג'אדלה: מר עדי אלדר, אתה מבקש להתקין תקנה או לחוקק חוק שיאפשר לראש רשות לרתק עובדים בשעת הפגזה.

גאלב מג'אדלה: אני מוכן ללכת אפילו רחוק יותר, למרות שאני בא מההסתדרות.

גאלב מג'אדלה: לנגד עיני חברי ועדת הפנים עומד קודם כול האזרח.

גאלב מג'אדלה: אבל בואו נבחן את הנושא בחינה ראויה במחשבה תחילה.

גאלב מג'אדלה: אני מוכן להיות הפרטנר שלכם לכל חקיקה שתקדם את האזרח, כי אתם נבחרתם על-ידי האזרח, אתם הנציג האמיתי של האזרח.

גאלב מג'אדלה: יש מי שחושב שהשלטון המקומי הוא מעבר לים, אני חש את זה.

גאלב מג'אדלה: השלטון המקומי זה השכונה שלי והרחוב שלי והילדים שלי ושלך ושלו.

גאלב מג'אדלה: לכן אנחנו רוצים לשמוע, לקראת הדיון שלנו עם שר הפנים ביום שני, הערות והשגות.

גאלב מג'אדלה: אני גם מציע, שצוות של מרכז השלטון המקומי יכין נייר עבודה לקראת יום שני.

גאלב מג'אדלה: אני גם מציע לך – לא שלא לסמוך, אבל קודם כול להיות נאמן לעצמך, להכין תוכנית לממשלה, לקבינט החברתי שדיברת עליו.

גאלב מג'אדלה: האם המחשבה והחוכמה נמצאת רק אצלם?

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא יכולים להכין נייר עבודה בעצמנו?

גאלב מג'אדלה: אנחנו קיבלנו הפגזות וסבלנו בשטח יותר מכל אחד אחר, אנחנו מכירים את הבעיות ויודעים את הפתרונות לא פחות מהם.

גאלב מג'אדלה: אנחנו יכולים להכין מסמך של מרכז השלטון המקומי או של פורום ראשי הרשויות בצפון, תקראו לזה כפי שתרצו, ולהניח בפני הקבינט הזה.

גאלב מג'אדלה: לא נחכה למסמך שלהם ולרעיונות שלהם ולמחשבות שלהם.

גאלב מג'אדלה: אני חושש כי ככל שנתרחק מן המלחמה יירגעו הרוחות ונערי האוצר יתחילו למלא תפקיד חשוב יותר ומכריע יותר.

גאלב מג'אדלה: נמצאים אתנו בסיור מאז הבוקר נציגי חלק ממשרדי הממשלה.

גאלב מג'אדלה: יש שיתוף פעולה מלא בינינו ובין משרדי הממשלה.

גאלב מג'אדלה: כוועדת הפנים ואיכות הסביבה אנחנו עובדים מול שלושה משרדי ממשלה: משרד הפנים, המשרד לאיכות הסביבה והמשרד לביטחון פנים – המשטרה ונציבות שירות בתי-הסוהר.

גאלב מג'אדלה: בזה אסתפק לעת עתה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו עושים עבודה בוועדה, מקבלים נתונים, שומעים דעות מהרבה כיוונים.

גאלב מג'אדלה: ביקשנו גם ממחלקת המידע והמחקר של הכנסת ומהיועצים המקצועיים שלנו, שאחד מהם נמצא אתנו כאן, ד"ר דני גרא, להכין לנו חומר.

גאלב מג'אדלה: מר עדי אלדר, אשמח אם לפני יום שני תוכלו להעביר אלינו נייר עבודה כבסיס לשיתוף פעולה בינינו.

גאלב מג'אדלה: אם אנחנו נחשוב לבדנו ואתם תחשבו לבדכם – זה בריא, מותר לגיטימי; אבל אם נחשוב יחד זה טוב אף יותר, לטובת האזרח.

גאלב מג'אדלה: תודה.

אריה פרג'ון: אני ראש עיריית טירת הכרמל.

אריה פרג'ון: אני מסכים עם כל מילה של יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, אבל אני רוצה להדגיש דבר אחד.

אריה פרג'ון: ראינו מה קרה בוועדת הכספים של הכנסת אתמול.

אריה פרג'ון: אם לא יהיה איחוד כוחות של כל הכוחות הפוליטיים בתקופה הקשה, שום דבר לא יעבוד.

אריה פרג'ון: יש תוכניות יפות.

אריה פרג'ון: ראינו איזה תקציב ביטחון רצו להעביר, רצו לשלם מהכספים האלה, והעניין תפס כותרות והפך לביזיון אחד גדול.

אריה פרג'ון: בסופו של דבר מי שיישאר עם כל הכאב זה אנחנו.

אריה פרג'ון: חייבים לשלב כוחות.

אריה פרג'ון: עזבו עכשיו ימין ושמאל.

אריה פרג'ון: הצפון נמצא במצב גרוע, הרשויות בצפון קורסות – זה המצב האמיתי.

אריה פרג'ון: אני מסכים עם כל מילה שלך – ככל שיעבור הזמן לא נקבל כלום.

אריה פרג'ון: קיבלנו הבטחות, כל השרים היו כאן, החל בראש הממשלה וכלה בשר הכי זוטר, נופת צופים.

אריה פרג'ון: תכלס בשטח – חלפו 33 ימי לחימה.

אריה פרג'ון: עלינו לדעת מה יהיה ב-1 בחודש, איך נשלם משכורות, איך נטפל בכל ההוצאות שהיו לנו במלחמה.

אריה פרג'ון: הפתרון יבוא רק מאיחוד כוחות בכנסת.

אריה פרג'ון: אני פונה אליך, חבר הכנסת אפי איתם, עזבו לרגע פוליטיקה ותתאחדו כולם, תקראו לזה בכותרת שתרצו.

אריה פרג'ון: משרד האוצר לא יכול לנהל את משרד הפנים כאילו היה אגף שלו.

אריה פרג'ון: משרד האוצר עשה צחוק מכל שרי הפנים, אם זה אופיר פינס-פז ואם שרים אחרים.

אריה פרג'ון: משרד הפנים הוא אגף?

אריה פרג'ון: הוא אפילו לא כיתה שם.

אריה פרג'ון: משרד האוצר לא מסתכל עליהם ממטר.

אריה פרג'ון: ויודעים את הבעיות: הקיצוץ הדרסטי שנעשה לפני מספר שנים.

אריה פרג'ון: מר עדי אלדר יודע טוב ממני את הנתונים.

אריה פרג'ון: רבותי, זה הזמן לפעול באיחוד כוחות אם רוצים להגיע לתוצאות אמיתיות, אם רוצים לראות בשטח שהצפון אכן ישוקם.

אריה פרג'ון: ולא, לא ייצא מזה שום דבר.

אריה פרג'ון: נעבור את החגים, העסק קצת יירגע ואחר-כך תשמעו את הגמגומים ונתחיל שוב לצאת להפגנות בירושלים עם מרכז השלטון המקומי ולהגיד שההבטחות לא קוימו.

אריה פרג'ון: לא מספיק מה שאנחנו רואים ערב-ערב בטלוויזיה על כל ההפגנות שמתקיימות על כל הנושאים האחרים?

אריה פרג'ון: המדינה מידרדרת.

אריה פרג'ון: אני מסכים על הצורך באיחוד כוחות.

אריה פרג'ון: יש לנו החומר שלנו, ולכם יש החומר שלכם, אבל יחד בשיתוף פעולה יהיה לנו כוח.

אריה פרג'ון: אם לא, זה לא יעבוד, הם לא יעבירו תקציבים.

אריה פרג'ון: כל הזמן יש להם תירוצים.

אריה פרג'ון: אנחנו רואים מה קורה בוועדת הכספים.

אריה פרג'ון: על אף שהיו הסכמות וסיכומים, מגיעים לשם והופכים הכול ב-180 מעלות, ואתה עומד משתהה.

אריה פרג'ון: מחליפים חבר כנסת אחד באחר כדי שיצביע אחרת.

אריה פרג'ון: חבר הכנסת ברוורמן התנגד אתמול אז יחליפו אותו.

אריה פרג'ון: לכן אני מבקש מחברי הכנסת מכל הקשת הפוליטית, אנא תתאחדו.

אריה פרג'ון: המצב באמת לא טוב.

אריה פרג'ון: רק כך נוכל להגיע לתוצאות טובות.

אריה פרג'ון: תודה.

שלמה לוי: יש לי שאלה.

שלמה לוי: אני די מבולבל.

שלמה לוי: אנחנו מגישים תוכניות לכל מיני גופים.

שלמה לוי: הייתי מבקש לדעת מי נגד מי.

שלמה לוי: הבנתי שמשרד ראש הממשלה מארגן משהו כללי.

שלמה לוי: חבל שיהיה בזבוז כוחות בכל מיני כיוונים.

שלמה לוי: הגשתי כבר 5 או 6 דוחות ותוכניות.

גאלב מג'אדלה: אתם יכולים להגיש תוכניות ל-50 גופים.

גאלב מג'אדלה: אם יש 50 גופים שרוצים לסייע, יהיו ברוכים.

גאלב מג'אדלה: אין מה להתבלבל.

גאלב מג'אדלה: נמצאת כאן ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, המופקדת על ביקורת ובקרה על פעולות הממשלה, על המשרדים העומדים מולנו, שנמצאים בסמכות הוועדה – משרד הפנים, המשרד לאיכות הסביבה והמשרד לביטחון פנים.

גאלב מג'אדלה: נעזוב כרגע את המשרד לאיכות הסביבה, שיש לו תפקיד חשוב מאוד, לצערי הרב, בחידוש היערות ושמורות הטבע שנשרפו.

גאלב מג'אדלה: ועדת הפנים מתכוונת לעשות סיור נוסף על כל הנוגע לאיכות הסביבה ואחר-כך נקיים דיון עם השר לאיכות הסביבה, כי צריך תקציבים רבים כדי להחזיר את הירק, למנוע מפגעים סביבתיים ולשקם את כל הנזק בעקבות המלחמה, וגם להפיק לקחים להבא.

גאלב מג'אדלה: אבל נעזוב את זה כרגע.

גאלב מג'אדלה: אין מה להתבלבל.

גאלב מג'אדלה: יושבים כאן חברי ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת שביום שני יקיימו דיון עם שר הפנים.

גאלב מג'אדלה: זה לא דיון בתוך המטבחון, אלא דיון בין הממשלה ובין הכנסת.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לקבל את כל הנתונים – מה המשרד מתכוון לעשות, באיזה היקף, על-פי אילו קריטריונים, איך הוא מתכוון לשקם את הצפון.

גאלב מג'אדלה: זה לא עוד אגף באוצר או במשרד זה או אחר.

גאלב מג'אדלה: זה הכנסת.

גאלב מג'אדלה: לכן אין כאן מה להתבלבל.

גאלב מג'אדלה: אנחנו משלבים ידיים, עוד מהקדנציה הקודמת, עם מרכז השלטון המקומי, הגוף שמייצג אתכם, לוודא שהאזרח בכל ישוב וישוב יקבל את מה שצריך לקבל.

רון מוסקוביץ: אני ראש מועצת כפר ורדים.

רון מוסקוביץ: דווקא בגלל השאלה של מר שלמה לוי אני רוצה לדבר על מרכז השלטון המקומי.

רון מוסקוביץ: מרכז השלטון המקומי שלח לנו לפני כשבוע ימים דף מפורט מאוד ומסודר וביקש לתת הערכה של עלויות המלחמה.

רון מוסקוביץ: אני יודע שאנחנו לפחות לקחנו את הדף הזה ברצינות.

רון מוסקוביץ: דיברתי עם מר יעקב אגמון, עשינו ישיבת צוות עם אנשי הביטחון, החינוך, האחזקה, מילאנו את הטופס הזה והעברנו אותו במועד, אתמול.

רון מוסקוביץ: אני מזכיר את המהלך הזה כי משרד הפנים, שהוועדה תפגוש ביום שני – שלדעתי כשל במלחמה, אבל זו הערכה אישית שלי – לא טרח אפילו בסוף המלחמה, באמצעות המנכ"ל או באמצעות הממונה על המחוז או באמצעות קצין המחוז לשלוח לי טופס דומה.

רון מוסקוביץ: משרד הפנים יכול להיעזר במרכז השלטון המקומי, להעתיק את הדף הזה ולשלוח לי.

רון מוסקוביץ: זה אל"ף-בי"ת של עבודה, לשאול כל ישוב – מועצה אזורית, עירייה או מועצה מקומית – מה הצרכים שלו, מה מצבו, מה הנזק, מה התקציבים, מה נקודות החוזק והתורפה.

רון מוסקוביץ: אם הדבר הבסיסי הזה לא נעשה אני לא יודע איזה טעם יש לישיבה שלכם.

רון מוסקוביץ: למעט אולי להגיד להם: חבר'ה, כאשר נגמרת מלחמה צריך דבר ראשון לעשות מיפוי צרכים ולאסוף חומר, אך זה לא נעשה.

רון מוסקוביץ: אני סבור שיש ממי ללמוד.

מחמוד אבו-ליל: אני ראש המועצה המקומית עין מאהל.

מחמוד אבו-ליל: בתחילת דברי רציתי להעיר כמה הערות על עניין העורף והשלטון המקומי והמועצה המקומית, ובמיוחד ראשי הרשויות הערביות בצפון.

מחמוד אבו-ליל: כראש מועצה יש לי תקציב מיוחד של מספר מיליוני שקלים, שחלק ממנו מותנה בגבייה.

מחמוד אבו-ליל: אני אמור לגבות כ-8 מיליון שקל בשנה, כאשר שיא הגבייה דווקא בחודשי הקיץ, יולי אוגוסט וספטמבר.

מחמוד אבו-ליל: בקיץ אנשים עובדים הרבה ומרוויחים הרבה כסף.

מחמוד אבו-ליל: אחר-כך יש לנו רמדאן וחגים וחורף, אז הגבייה נמוכה בהרבה.

מחמוד אבו-ליל: המלחמה נפלה על תקופת השיא של הגבייה.

מחמוד אבו-ליל: הגבייה היום אפס.

מחמוד אבו-ליל: יש לי תוכנית הבראה, יש לי הסדרים עם המוסד לביטוח לאומי, עם "מבטחים", עם מס הכנסה, כאשר בכל חודש אני צריך לשלם את השוטף ואת הפריסה של 400-500 אלף שקל, ואין לי כסף.

מחמוד אבו-ליל: אם משרד הפנים או משרד האוצר לא ייתנו תשובה לצרכים המיוחדים שלנו נעמוד בפני קריסה.

מחמוד אבו-ליל: כל ההסדרים קורסים, החשבונות מוגבלים ובסופו של דבר לא נוכל לתפקד.

מחמוד אבו-ליל: דיברתי עם ראשי רשויות רבים שכולם התייחסו לנושא הזה ודורשים פתרון.

מחמוד אבו-ליל: נושא נוסף, ראינו עצמנו כאנשים בעורף שלמעשה לא נמצאים בעורף.

מחמוד אבו-ליל: כראשי רשויות היינו מוכנים עם ועדות החירום פס"ח ומל"ח, הכנתי את כל הצוותים, התכוננתי לכל האופציות, כולל פסיכולוגים ועובדים סוציאליים, הכול היה מוכן ברשות שלי.

מחמוד אבו-ליל: כאשר ביקשתי לקבל הקצבה של 40,000 שקל מתקציב משרד ראש הממשלה להכנת העורף, שעמד על 10 מיליון שקל כמדומני, לצורך ריענון מקלט ציבורי נגמרה המלחמה ולא קיבלתי שום תשובה.

מחמוד אבו-ליל: לא היה שום טיפול בנו.

מחמוד אבו-ליל: ביקשתי מספר תיקי עזרה ראשונה, דברים שאין לי.

מחמוד אבו-ליל: אין לי למשל מחסן של פס"ח, חסר לנו ציוד לשעת חירום.

מחמוד אבו-ליל: פניתי לממונה על המחוז, פניתי לכולם.

מחמוד אבו-ליל: בטלפון לא ענו לי.

מחמוד אבו-ליל: רק באים ושואלים: הכול בסדר?

מחמוד אבו-ליל: הו-הא.

מחמוד אבו-ליל: זה כל הקטע.

מחמוד אבו-ליל: כראשי רשויות אנחנו רואים בזה הזנחה של העורף, הזנחה של הסקטור הערבי, הזנחה אמיתית.

מחמוד אבו-ליל: כאשר הוועדה תדבר עם שר הפנים, צריך להגיד לו את המילים הכואבות הללו.

מחמוד אבו-ליל: כפי שאמר מר עדי אלדר, לא רוצים כסף מכם אלא רק שתחזירו לנו את הכסף שלקחתם, זה הכול.

אפי איתם: אני רוצה להגיד משהו שעשוי להשפיע על המשך הדיון.

אפי איתם: ראשית, תודה שבאתם.

אפי איתם: היתרון היחיד שיש לי בחדר הזה, כמדומני, והוא לא גדול אך משמעותי, שהייתי שר בממשלה פעמיים.

אפי איתם: הייתי שר הבינוי והשיכון ושר התשתיות הלאומיות.

אפי איתם: אני אומר את זה כי שמענו כאן מדברים על 40,000 שקל ועזרה ראשונה.

אפי איתם: נראה לי שעוד לא הפנימו בפורום הזה מה אירע.

אפי איתם: חברים, המדינה נמצאת ברעידת אדמה.

אפי איתם: מי שסבור שמחר שר הפנים יישב ויהיו תוכניות ויהיו תקציבים – ואני מכבד מאוד את הוועדה, אני חלק ממנה, ואנחנו נאשר ונפקח – חבר'ה, אנחנו ברעידת אדמה.

אפי איתם: הייתי שר התשתיות הלאומיות בממשלה הראשונה של שרון, עם שרון שדפק על השולחן וכולם רעדו, אבל להזיז פרויקטים בסדר גודל לאומי לקח שנים, במצב של כלכלה מתאוששת ושלום וראש ממשלה כריזמטי וממשלה חזקה.

אפי איתם: חברים, תבינו את זה.

אפי איתם: יש ממשלה פורמלית, יש צל של ממשלה.

אפי איתם: עליכם לחזור לקרקע המציאות.

אפי איתם: עליכם להבין שבשבועות הקרובים תקרה אחת משלוש האפשרויות: או שהממשלה הזאת תתפטר ויילכו לבחירות, עם כל מה שזה אומר, ואז כולם יהיו עסוקים בבחירות; או שתתחיל רעידת אדמה של הפגנות, ושר הפנים, עם כל הכבוד, יתעסק או בוועדת החקירה או במענה לשאלות שיופנו אלינו; או, וזאת האלטרנטיבה היחידה, והייתי מתרכז בזה בשבועות הקרובים – הדרך היחידה לחלץ את מדינת ישראל ממשבר עמוק – אתם מדברים על הרשויות, וזה נכון, ועל העורף, וזה נכון, ועוד לא אמרתי מילה על תקציב הביטחון ועל הסורים והאירנים שאתמול דחו את האולטימטום על העשרת האורניום.

אפי איתם: יש כאן רעידת אדמה.

אפי איתם: הדבר היחיד שלדעתי נכון היום לעשות זה לרכז את הכוח שלכם בדרישה אחת.

אפי איתם: תחזרו עכשיו למשרדים שלכם ותתקשרו למר אהוד אולמרט ותגידו לו: לא משנה אם אני מקדימה או מהעבודה, אנחנו זקוקים לממשלת חירום לאומית מחר בבוקר.

אפי איתם: אין שום סיכוי שהממשלה הזאת תעביר את התקציבים.

אפי איתם: אני אומר את זה לחבר הכנסת ר'אלב מג'אדלה בחברות.

אפי איתם: לדעתי זה קמופלז' (הסוואה) – שר הפנים יישב אתנו ואנחנו נציג לו את הדרישות.

אפי איתם: האדמה הרי רועדת לו מתחת לרגליים, גם לשר הפנים וגם לשר הביטחון וגם לשר התשתיות הלאומיות ולכולם.

אפי איתם: אם באמת מדברים על שיקום הצפון – מדובר על מיליארדי שקלים.

אפי איתם: זה לא ייגמר לא במיליון שקל ולא ב-10 מיליון שקל.

אפי איתם: זאת החלטה שצריך לקבל בממשלה שיש לה 80 חברי כנסת ושהחליטה לקיים בשנתיים הקרובות מאמצים מרוכזים.

אפי איתם: אני לא נגד עיסוק בפרטים, בתוכניות, ואתם תשלחו ונסתכל על זה.

אפי איתם: אבל לא יהיה מי שיממש את זה.

אפי איתם: מעבר לכל פוליטיקה, הייתי מצפה שהמערכת המוניציפלית, שאחראית למגע עם האנשים, אחראית לשיקום באמת, תגיד עכשיו לראש הממשלה אהוד אולמרט: אין לך אלטרנטיבה, תכנס את כולם לממשלת חירום לאומית.

אפי איתם: בלי זה, להערכתי, הרוב יהיה ניירות ודיבורים, וגם אנחנו נהיה מתוסכלים.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לחבר הכנסת אפי איתם.

גאלב מג'אדלה: אני מעריך את מה שאתה אומר אבל עם כל הכבוד, להרחיב את הממשלה ולדרוש שתקום ממשלת חירום לאומית?

גאלב מג'אדלה: אנשים כאן יכולים להתקשר אל ראש הממשלה, זה נשמע יפה מאוד, והוא יחליט.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מוכרחים לעשות את התוכניות שלנו.

גאלב מג'אדלה: כל עוד הוא ראש הממשלה, כל עוד שר האוצר יושב במקומו ושר הפנים יושב במקומו עלינו לבוא אליהם עם הבקשות שלנו מהם.

גאלב מג'אדלה: אם הם לא מסוגלים להחליט, יקומו ויגידו: אנחנו לא מסוגלים להחליט.

גאלב מג'אדלה: כרגע אנחנו לא נמצאים בדיון על ממשלת חירום לאומית.

גאלב מג'אדלה: זאת דעתך, אני מכבד אותה.

גאלב מג'אדלה: כרגע ראשי הרשויות לא עוסקים בזה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו כוועדת הפנים ואיכות הסביבה, יחד אתך, צריכים לחשוב איך לקדם את העניין.

אפי איתם: כל מה שאמרתי, שראשי רשויות צריכים לעסוק בזה אם לא רוצים שהמשבר לא רק יחריף אלא יחזור אליהם כמו בומרנג.

אפי איתם: אין דרך אחרת לטפל בזה.

אפי איתם: לא די שנעמוד כאן עכשיו ונגיד: הוועדה תפקח, הוועדה תפגוש את שר הפנים.

אפי איתם: הם צריכים לדעת את האמת.

אפי איתם: הם נבחרי ציבור כמונו וזאת שעה גורלית.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת איתם, החוק תקף הן בממשלת חירום לאומית והן בממשלה זאת או אחרת.

גאלב מג'אדלה: אנחנו פועלים על-פי חוק.

גאלב מג'אדלה: אם ירצה ראש הממשלה להרחיב את הממשלה, נתייחס אל הממשלה המורחבת.

גאלב מג'אדלה: לא ירצה להרחיב אותה, נתייחס לממשלה הנוכחית.

גאלב מג'אדלה: החוק הוא חוק, ואנחנו פועלים על-פי חוק.

גאלב מג'אדלה: זה התפקיד שלנו כוועדת הפנים ואיכות הסביבה ונעשה תפקידנו מבלי להתחשב בשום דבר אחר.

יהודה שביט: אני ראש מועצת יסוד המעלה.

יהודה שביט: תודה רבה לחברי הכנסת וליושב-ראש הוועדה שבאו לכאן, ולמר עדי אלדר שמארח ולכולם.

יהודה שביט: הלחימה הסתיימה באופן זמני.

יהודה שביט: כראש מועצת יסוד המעלה הרגשתי שבמשך כל ימי הלחימה, 33 ימים, היתה ערבות הדדית.

יהודה שביט: עזרו לנו בתחומים רבים – אזרחים פשוטים, אזרחים מורכבים יותר, עיריות, אנשים בארץ ובחוץ-לארץ.

יהודה שביט: הרגשתי עזרה אמיתית, לא רק בדיבורים ובססמאות.

יהודה שביט: למי שלא יודע, ביסוד המעלה נפלו כ-100 קטיושות, במושבה הקטנה שלנו, והיו נפילות מדי יום.

יהודה שביט: ובכל זאת אני רוצה לציין שאצלנו כל עובדי הרשות המקומיות באו לעבודה, 24 שעות ביממה החמ"ל עבד.

יהודה שביט: עבורי זאת היתה גאווה – גאוות יחידה, גאוות מקום – וזה העיד על קהילה חזקה, קהילה מחוסנת.

יהודה שביט: כל זה טוב ויפה, אבל עכשיו אני פונה אליכם חברי הכנסת ואליך אדוני היושב-ראש.

יהודה שביט: המועצה המקומית יסוד המעלה, מכיוון שהיא בחתך סוציו-אקונומי גבוה, מענק האיזון שלה קוצץ בצורה דרמטית מאוד, בכ-85%.

יהודה שביט: כל התקציב השוטף שלי הוא 9 מיליון שקלים וכאשר מענק האיזון עמד על 3 מיליון שקלים וירד ל-500 אלף שקל, כל גוף עסקי אחר היה נופל.

יהודה שביט: מאז 2003 הפכו אותנו חולים.

יהודה שביט: עד אז היינו בריאים, ויש לי תעודות הוקרה, כמו לרבים מחבריי ראשי הרשויות, על הצטיינות ועמידה בניהול תקין וכן הלאה.

יהודה שביט: מ-2003 – קריסה.

יהודה שביט: הפכו אותנו פשוט לחולים ואמרו: עכשיו נבריא אותם.

יהודה שביט: אבל זו ההיסטוריה.

יהודה שביט: כאשר נכנסנו למלחמה הרשות המקומית יסוד המעלה לא שילמה כבר 6.5 משכורות.

יהודה שביט: העובדים עשו הפרדה מוחלטת, אמרו: אנחנו ברגע של מלחמה, לא עושים חשבונות, מתייצבים ועובדים.

יהודה שביט: ביום רביעי נחטפו החיילים, ביום חמישי כאשר התחילו ליפול אצלנו קטיושות ציפיתי שמשרד הפנים בוודאי יעביר כסף מייד, לא יעשה שום התחשבנות.

יהודה שביט: אבל עבר כמעט חודש, וגם אז קיבלנו כמה גרושים בהתחשבנות קשה על-פי נוסחאות מסובכות.

יהודה שביט: האזרחים ביסוד המעלה הסתכלו ואמרו: מה קורה כאן?

יהודה שביט: העובדים לא מקבלים שכר?

יהודה שביט: זה לא נורמלי.

יהודה שביט: אתם מכירים את הנתונים הללו, אבל קורה כאן משהו הזוי.

יהודה שביט: ב-8 באוגוסט ב-12:00 דיברתי עם הממונה על המחוז, מר הרצל גדז', על נושא השכר – לא על טיפול השורש – ואמרתי לו שאני מחזיק בידי מסמך מ-10:00 בבוקר באותו יום על איחוד רשויות.

יהודה שביט: שאלתי אותו: אתה רציני?

יהודה שביט: מדובר על הצעת מחליטים במסגרת חוק ההסדרים שמדברת על איחוד רשויות, כאילו העסקים כרגיל.

יהודה שביט: שאלתי את עצמי: רגע, אנחנו נמצאים בישראל?

יהודה שביט: אני אזרח מדינת ישראל?

יהודה שביט: אנחנו אזרחים של המדינה הזאת?

יהודה שביט: אנחנו תחת לחימה, נופלות קטיושות, אנשים נפגעים – ביסוד המעלה לצערי חייל נפצע פציעה אנושה, תודה לאל הוא חזר לתחייה ביום ראשון האחרון – ומדינת ישראל בירושלים לא מגיבה.

יהודה שביט: אל תבינו מכך שלא דיברו אתנו – ראש הממשלה, שרים, ביקורים.

יהודה שביט: בביקור האחרון של ראש הממשלה בקריית-שמונה אמר מר רענן דינור:

יהודה שביט: אנחנו "מיישרים" את כל הרשויות בצפון, מיישרים להן את הגב, ובראש הוועדה יעמוד מר רם בלינקוב, מנכ"ל משרד הפנים.

יהודה שביט: אני שואל: נגמרה המלחמה שנמשכה חודש וחצי, ואולי יהיה סיבוב שני אנחנו לא יודעים מתי.

יהודה שביט: אני מקווה שלא, אבל אלה ההערכות.

יהודה שביט: איפה המדינה?

סמיר חוסיין: אני ראש מועצת דיר חנא.

סמיר חוסיין: ערב טוב לכולם.

סמיר חוסיין: כולם דיברו כאן על המלחמה, לכולם היה קשה.

סמיר חוסיין: עברה המלחמה, טוב שהסתיימה כך.

סמיר חוסיין: זה שנפלו אצלו יותר קטיושות, מזלו הרע שזה הגיע אליו ולא אלי או למישהו אחר.

סמיר חוסיין: כולנו חיינו באותה אווירה והיה קשה לכולנו.

סמיר חוסיין: חבר הכנסת ר'אלב מג'אדלה, חשוב מאוד להגיד, אנסו את ראשי הרשויות ואת השלטון המקומי כולו בתוכניות הבראה.

סמיר חוסיין: נכון, עשו תוכניות הבראה ושדרוג לתוכניות הבראה, אך הגענו בסוף למצב שאין מאין להשיג כסף אלא בהורדת שכר ובפיטורי עובדים.

סמיר חוסיין: פיטרנו מי שפיטרנו, קיצצנו בשירותים, הידקנו חגורות, אבל אין מאין להשיג כסף, אלא לפטר עובדים או לקצץ בשכר.

סמיר חוסיין: המועצה מקבלת החלטה על פיטורי עובדים ותוכנית ההבראה עוברת בהסכמת ועד העובדים.

סמיר חוסיין: התוכניות הללו אושרו גם במשרד הפנים אבל לא ניתן לממש אותן בשל התנגדות ההסתדרות.

סמיר חוסיין: אי אפשר ליישם שום הסדר, על אף אישור משרד הפנים.

סמיר חוסיין: ועדה פריטטית – מה זה ועדה פריטטית?

סמיר חוסיין: יש חוקים.

סמיר חוסיין: אחר-כך יש רק בתי-דין ובתי-משפט שמחזירים את העובדים לעבודתם.

סמיר חוסיין: הפרטות?

סמיר חוסיין: אין מאיפה.

סמיר חוסיין: הגענו לגרוש האחרון.

סמיר חוסיין: אי אפשר להמשיך כך.

סמיר חוסיין: אנחנו מתמודדים עם בעיה קשה מאוד וכנראה בשלטון המרכזי לא מבינים אותה.

אבי קרמפה: אני מהמועצה האזורית מעלה יוסף.

אבי קרמפה: ערב טוב.

אבי קרמפה: תודה לוועדה שהגיעה.

אבי קרמפה: מתוך הניסיון הקצר שלי, גם בהכנת תוכניות של קו עימות מול משרדי הממשלה, אני מציע לעצמנו דבר ראשון לא לערבב את כל הצרות שהיו לנו עד המלחמה ולהכניס אותן לענייני המלחמה.

אבי קרמפה: עלינו להיות הגונים.

אבי קרמפה: היו צרות גם לפני המלחמה.

אבי קרמפה: אם אנחנו רוצים לבוא היום בתביעה לשכלל את תוכניות ההבראה, לשנות אותן בגלל המלחמה, עלינו להסביר גם איך השפיעה המלחמה על המצב עד כדי כך שמתחייב שינוי תוכנית ההבראה.

אבי קרמפה: אני לא מתנגד, אני תומך, אבל צריך לעשות את זה בשכל, כי בצד השני לא יושבים מטומטמים.

אבי קרמפה: דבר שני, אי אפשר בהזדמנות החגיגית הזאת להכניס הכול לחבילה אחת.

אבי קרמפה: אנחנו מדברים על שני דברים, אדוני היושב-ראש.

אבי קרמפה: דבר אחד זה השיקום.

אבי קרמפה: שיקום זה הדבר המיידי, שכולנו זקוקים לו, כל אחד ברמה כזו או אחרת, בכל תחומי החיים.

אבי קרמפה: דבר שני זה פיתוח של הצפון, של הגליל, של קו העימות.

אבי קרמפה: בעצמנו אנו מתווכחים מה זה קו עימות, מי נכלל בו ומי לא נכלל.

אבי קרמפה: הרי אפשר לחלק את המדינה פעם אחת עד אחרי חדרה ופעם אחרת עד אחרי אשקלון.

אבי קרמפה: חבר הכנסת אפי איתם צודק, מי ישלם עבור זה?

אבי קרמפה: אף אחד לא ישלם.

אבי קרמפה: עלינו להיות הגיוניים.

אבי קרמפה: עלינו לבוא בדברים ברורים.

אבי קרמפה: יתכן שמישהו עושה לנו תרגיל ומציפים אותנו בכל מיני טפסים וטבלאות כדי שכל אחד מאתנו יבקש משהו אחר ובסוף יגידו: אתם בעצמכם לא יודעים מה אתם רוצים, אז מה אתם רוצים מאתנו?

אבי קרמפה: עלינו להיות ממוקדים ומפוקסים ולדבר על הדברים האמיתיים.

אבי קרמפה: לא על 40 אלף שקל שכן הגיעו או לא הגיעו.

אבי קרמפה: גם בנושא המקלטים – כולכם נזכרים עכשיו שלא היו לכם מקלטים.

אבי קרמפה: אני רוצה לראות את ראשי הרשויות שאין אצלם מקלטים, או שיש פער מקלוט, כמה מאבקים הם עשו נגד המדינה כדי שכן יהיו מקלטים ושכאשר הציעו להם מקלט המציאו שטח ציבורי כדי לבנות אותו, כי אין שטחים ציבוריים, הכול שטחים פרטיים, ועוד כהנה וכהנה סיבות בגללן יש פער מקלוט.

אבי קרמפה: אנחנו צריכים להסתכל על עצמנו, על מה שאנחנו אומרים.

אבי קרמפה: אין זה אומר שלא צריך לבוא בדרישות עכשיו, אבל אי אפשר להאשים רק את הממשלה, או את הממשלות.

אבי קרמפה: גם אנחנו היינו בשטח.

אבי קרמפה: אז למה לא צעקנו על היעדר מקלטים וחדרי ביטחון לפני כל דבר אחר?

אבי קרמפה: אני מבקש מהוועדה דבר אחד.

אבי קרמפה: לפעמים חוסר הרגישות של משרד הפנים כה גדול, במקום שהם יגידו לנו: בואו נראה מה עושים עם הארנונה, איך דוחים תשלומים, איך נותנים הנחה כלשהי לסקטורים שנפגעו, למגורים ולדברים אחרים, אנחנו מקבלים מהממונה על המחוז מכתב האומר: "שמעתי שחלק מכם מתכוונים לתת הנחות.

אבי קרמפה: דיר באלכּוּם, אסור לתת הנחות!".

אבי קרמפה: אז לפחות את העניין הזה תסגרו עם שר הפנים, שיקבלו החלטה מסודרת, שנוכל אנחנו לעשות דברים בצורה חוקית.

אבי קרמפה: אני אומר את האמת, אולי אסור להגיד בפניכם, אבל את מה שאני צריך לעשות בשביל האזרחים שלי אעשה, גם אם אסור.

עמר מטר: אני ראש המועצה המקומית נחף.

עמר מטר: ערב טוב לכולם.

עמר מטר: אני לא רוצה להרבות במילים.

עמר מטר: מר אבי קרמפה, נכון שזה לא רק הממשלה, אבל דע לך, במגזר הערבי אין תוכניות מיתאר וכאשר אין תכנון אין שטח ציבורי.

עמר מטר: אנחנו למעשה כמו מנהלי אכסניות, לא עיריות ולא מועצות.

עמר מטר: אנחנו בסך הכול מנהלים אכסניות, לצערי הרב.

קריאה: למה כוונתך?

גאלב מג'אדלה: הוא לא מבין, אז תזמין אותו לביקור בנחף.

עמר מטר: הכוונה לערי שינה.

עמר מטר: בכל הישוב הערבי אין תעשייה, אין מסחר, אין חקלאות, אין כלום.

עמר מטר: אנשים יוצאים לעבוד בחוץ וחוזרים לישוב לישון.

עמר מטר: אנחנו מנהלים אכסניות ולא רשויות מקומיות.

עמר מטר: לאכסניה הזאת יש עובדים.

עמר מטר: בזמן המלחמה חלק מהם הופיעו לעבודה וחלק לא הופיעו.

עמר מטר: האם אלה שלא הופיעו לעבודה ישתכרו בדיוק כמו אלה שכן הופיעו לעבודה?

עמר מטר: איך ניתן לפתור את הבעיה הזאת באופן מכובד?

עמר מטר: או שאנחנו מעודדים את העובדים שתמיד יתחמקו ולא יגידו לעבודה, כפי שאמר מר אבי קרמפה, או שאלה שלא הגיעו למועצה ואפילו לא טרחו לשאול לא יקבלו שכר.

עמר מטר: צריך להיות היגיון בחוק.

רפי ורטהיים: אני ראש עיריית קריית ביאליק.

רפי ורטהיים: ערב טוב.

רפי ורטהיים: קודם כול, תודה על האירוח, תודה על ביקור הוועדה והיושב-ראש.

רפי ורטהיים: אחד הדברים שעלינו לומר: בעיות יש מספיק, בואו נמצא פתרונות.

רפי ורטהיים: זה אחד הדברים שלמדתי ב-29 השנים שעסקתי בתעשייה אצל מר סטף ורטהיימר, שאמר: בעיות יש לכולנו, בואו נמצא פתרונות ונעשה טוב.

רפי ורטהיים: אולי באותה רוח שאמרת קודם ואמר מר פרג'ון: איך מחברים ב"מרץ" את כל הכוחות ועושים "שינוי" ו"מלכדים" את כולם "ביחד", כי "ישראל היא ביתנו"?

רפי ורטהיים: נעשה "עבודה" ונלך "קדימה", כל הגילאים ביחד, כולל "הגמלאים".

רפי ורטהיים: אם הצלחתי לחבר את כולם, גם את ש"ס ואת הדתיים, זה בסדר.

רפי ורטהיים: אבל בואו נסתכל איך לעשות את זה בצורה טובה.

רפי ורטהיים: קודם כול, למרכז השלטון המקומי מגיעה המון תודה.

רפי ורטהיים: קיבלנו חוזרים, חוזר מספר 64 הועבר אתמול, בעבודה מסודרת מאוד.

רפי ורטהיים: תבורכו.

רפי ורטהיים: זה היה מידע מסודר ומאורגן.

רפי ורטהיים: משרד הפנים אולי צריך ללמוד מכם ולעשות דבר דומה, ליידע אותנו.

רפי ורטהיים: זה עבד יפה מאוד ובצורה מסודרת.

רפי ורטהיים: כן נכון, לא נכון – הדברים היו מסודרים, וכדאי להמשיך כך הלאה.

רפי ורטהיים: דבר שני, היה אימוץ של רשויות הדרום את רשויות הצפון.

רפי ורטהיים: מי יודע אם במלחמה הבאה כך יהיה או לא יהיה, אבל זה היה בסדר, עבד יפה, עבד היטב.

רפי ורטהיים: זו האחווה בין כולנו.

רפי ורטהיים: דבר שלישי, כפי שהזכירו כאן קודם, גם אני מצאתי מסמך על איחוד רשויות.

רפי ורטהיים: חוק ההסדרים צץ פתאום משום מקום וזה אומר דרשני.

רפי ורטהיים: צריך בהחלט לתת את הדעת לכך שאת התושבים מטריד היום בעיקר הממ"ד שלהם, המקום המוגן שלהם.

רפי ורטהיים: קיבלתי במשך שבוע 200 פניות: איך אני יכול למגן את החדר, את הבית?

רפי ורטהיים: צריך להוציא הוראות מדויקות מה לעשות, כי התושב רוצה למגן למחר.

רפי ורטהיים: צריך להפסיק את כל הוויכוחים, להודיע לו מה אפשר לעשות.

רפי ורטהיים: הוועדות המחוזיות ומשרד הפנים ואנשי פיקוד העורף צריכים לתת הוראות מדויקות מה לעשות, איך לבנות ממ"ד או מקלט.

רפי ורטהיים: כאן באות שלוש פונקציות:

רפי ורטהיים: א) מקלטים ציבוריים, שלא תמיד יש מספיק, בבתי-ספר ובמקומות אחרים.

רפי ורטהיים: בסך הכול לא מזמן עשינו תרגיל.

רפי ורטהיים: דיברו כאן על רעידת אדמה שעברנו.

רפי ורטהיים: עברנו תרגיל של פיקוד העורף על תסריט של רעידת אדמה, תרגיל מסודר מאוד, עם כל הפונקציות.

רפי ורטהיים: תרגלנו עם כל המכלולים את רעידת האדמה.

רפי ורטהיים: אבל לא חשבנו שרעידת האדמה תהיה משהו אחר.

רפי ורטהיים: אז חשבנו על רעידת אדמה אמיתית בצומת ביגור או בבית-שאן, אבל רעדנו אחרת.

רפי ורטהיים: כדאי לתרגל תרגול אחר מאל"ף ועד ת"ו את כל המכלולים של המערכת.

גאלב מג'אדלה: זה לשלב המיידי או לטווח ארוך?

רפי ורטהיים: רעידת אדמה מתרחשת אחת למאה שנים.

רפי ורטהיים: אבל אפשר לתרגל בצורה מסודרת איך עובדים ומה עושים עם כל הרשויות ועם כל הפונקציות ביחד.

רפי ורטהיים: ב) ממ"דים – לדעתי כאן מוטלת חובה לתת הוראות מדויקות, ומהר, כי התושבים רוצים תשובה מה עליהם לעשות בכל מקום ומקום.

רפי ורטהיים: משרד הפנים בחיפה עבד כשורה.

רפי ורטהיים: מר יגאל שחר הממונה הופיע ברשויות המקומיות מידי פעם בפעם עם אנשיו.

רפי ורטהיים: בסך הכול עבדו בסדר גמור.

רפי ורטהיים: לא צריך רק להוציא דיבה בכל מקום ומקום.

רפי ורטהיים: ונושא אחרון, השקיפות בתגמול.

רפי ורטהיים: אמר שר הפנים שחילקו 240 מיליון שקל.

רפי ורטהיים: אנחנו בקריית ביאליק קיבלנו 358,000 שקל מתוך 100 מיליון השקלים.

רפי ורטהיים: הוצאתי מכתב יום לפני סיום המלחמה שחילקתי ל-4 קבוצות עלויות, כפי שעשיתם אצלכם: 1) עלות ישירה – 60 איש שעבדו בשבת כאשר נפלו 5 טילים וריסקו חצי מן העיר, רק העבודה הזאת עלתה לי 250,000 שקל, בלי הוצאות נוספות על באגרים ודברים נוספים, עלויות ישירות של המלחמה, עם קבלות.

רפי ורטהיים: 2) הפסדים ישירים – יש לנו מרכז ספורט או בריכת שחייה, שם הפסדנו 650,000 שקל בחודש אחד, הפסד ישיר שאני יכול לכמת בצורה מסודרת.

רפי ורטהיים: הגעתי להפסד ישיר של 2 מיליון שקל.

רפי ורטהיים: קיבלתי 358,000 שקל ועוד קצת כסף נוסף.

רפי ורטהיים: זה בדיחה לא מוצלחת.

רפי ורטהיים: מהכיס שלי אני מוציא, מממן את המלחמה, חד וחלק.

רפי ורטהיים: שלא לדבר על הארנונה וההכנסות שאני לא מקבל היום כי אזור התעשייה קורס.

רפי ורטהיים: אז אולי כדאי לקבוע קריטריונים מסודרים בדברים הללו.

רפי ורטהיים: דרך אגב, צריכת המים בדירות ירדה ל-42%.

רפי ורטהיים: גם זה הכנסה קטנה יותר.

רפי ורטהיים: סימן שנשארו 42% מהתושבים בעיר.

רפי ורטהיים: עשיתי בדיקה סטטיסטית בדירות, בדקתי 60 מבנים – נשארו 48% מן המשפחות.

רפי ורטהיים: 3) מענק איזון – נאמר כאן קודם - - -

שלמה לוי: אלה רק ועדת הפנים.

רפי ורטהיים: לא משנה, הם יעבירו את המסר, כי זה חשוב.

רפי ורטהיים: אזור התעשייה במפרץ חיפה קרס מזמן, ובקריית ביאליק קרס.

רפי ורטהיים: הקריטריון של נוסחת ועדת גדיש קובע שרשות במעמד סוציו-אקונומי 7 ועם אזור תעשייה לא תקבל מענק איזון, אבל אזור התעשייה שלנו לא מכניס שום דבר, במקום 22 מיליון שקל מכניס 8 מיליון שקל, ואני לא מקבל שום מענק איזון בקריית ביאליק.

רפי ורטהיים: צריך לבדוק את הקריטריון הזה מחדש כי אחרת, כפי שאמרת, הקריסה תהיה מיידית.

רפי ורטהיים: מ-8 מיליון הגעתי לאפס תוך 5 שנים.

אחמד חלאילה: אני מעיריית סח'נין.

אחמד חלאילה: ערב טוב לכולם.

אחמד חלאילה: אני לא יודע מאין להתחיל.

אחמד חלאילה: כתבתי ליושב-ראש, חבר הכנסת ר'אלב מג'אדלה, על הבעיות בסח'נין בפרט ובמגזר הערבי בכלל.

אחמד חלאילה: אני מקווה למצוא פתרון, לא מיידי, אלא להציג תוכנית חמש-שנתית לפתרון הבעיות – אם זה המקלטים בבתי-הספר, אם זה המקלטים הציבוריים, אם זה מרכיבי ביטחון, שכר וכל הדברים האלה.

אחמד חלאילה: לאחר 33 ימי מלחמה פניתי למשרד ראש הממשלה ומשרד הפנים אך לא קיבלתי שום תשובה.

אחמד חלאילה: כתבתי להם מה חסר לנו אך אף משרד ממשלתי לא התקשר אלינו לשאול מה נדרש לנו.

אחמד חלאילה: אם תהיה רעידת אדמה, מה יעשו?

אחמד חלאילה: הנזק שנגרם כעת הוא אולי 10% ממה שעלול להיגרם אם תהיה רעידת אדמה.

אחמד חלאילה: אם במצב כזה כך תפקדה המדינה, איך תתפקד ברעידת אדמה?

קריאה: רעידת אדמה קורית אחת למאה שנים.

אחמד חלאילה: צריך להעביר תקציב לאפליה מתקנת לרשויות.

אחמד חלאילה: לא 30,000 שקל ולא 50,000 שקל.

אחמד חלאילה: המלחמה הסתיימה אבל אנחנו חוששים לבאות.

אחמד חלאילה: במצב כזה איך הרשויות הערביות יתפקדו?

חנן ארז: אני ראש מועצת מגידו.

חנן ארז: אני מברך אתכם.

חנן ארז: אני לא יודע אם לבכות או לצחוק.

חנן ארז: אני בא באורח קבוע למפגשים כאן, באמת מתוך ביטוי סולידריות.

חנן ארז: מגידו היתה בשולי הקטיושות, לשמחתי האזור לא חטף קטיושות.

חנן ארז: ביום האחרון, במטח האחרון הגיעה גם אלינו קטיושה אחת ארוכת-טווח.

חנן ארז: אבל הבעיה אחרת.

חנן ארז: אני אומר את זה מתוך סולידריות.

חנן ארז: חבר הכנסת אפי איתם, אל תגררו אותנו כרגע למאבק הפוליטי.

חנן ארז: אגיד לך מדוע – כי צריך להישאר אי של שפיות.

אפי איתם: זה בדיוק מה שאני רוצה למנוע.

חנן ארז: תיאור המצב שלך נכון.

חנן ארז: יחד עם זה, מוכרחה להיות חלוקת עבודה כלשהי.

חנן ארז: אם כולנו ניגרר לתוך הסמטוחה הפוליטית הזאת, האמן לי, לא תהיה שום כתובת.

חנן ארז: צריך להגיד לזכותו של מר עדי אלדר – לא אמרתי את זה עד היום אף פעם – במשך כל תקופת המלחמה באופן אישי כיושב-ראש מרכז השלטון המקומי היה אי של שפיות שהחזיק את מערכת השלטון המוניציפלי באזור הצפון.

חנן ארז: הוא היה כתובת בכל התחומים, בצורה סדורה שיטתית וטובה, ומילא תפקיד של המדינה.

חנן ארז: חבר הכנסת ר'אלב מג'אדלה, יש לי פנייה אליך ואל הוועדה.

חנן ארז: עליכם לתבוע כרגע ממשרד הפנים – לא מממשלת ישראל – תוכנית ברורה מה הוא אומר, מה הוא עושה.

חנן ארז: לא די שתפקחו עליו.

חנן ארז: אתה אומר: נפקח, צריכה להיות שקיפות וכולי.

חנן ארז: אתם יכולים לפקח אבל אני אומר לך, לפי דעתי זה רק מחדלים, חיתוכים, הדברים הכי פחות נכונים.

גאלב מג'אדלה: אל תטעה, כבר לפני שבוע ביקשנו את מה שאתה מבקש, ביקשנו מהשר שיכין תוכנית לשיקום הצפון.

גאלב מג'אדלה: אני מסכים אתך.

חנן ארז: הוא עושה את הדברים הכי פחות נכונים.

חנן ארז: גם אני קיבלתי מכתבים על קיצוץ של מיליון ומשהו שקלים במענק האיזון, עכשיו בדיוק, ועל איחוד רשויות ויתר הדברים שמופיעים בחוק ההסדרים.

חנן ארז: זאת התשובה אחרי המלחמה?

חנן ארז: חשבתי שהמשרד יביא חוק הסדרים מתאים למצב החדש, שייתן תשובה למציאות הזאת.

חנן ארז: לפני שאתם הולכים לפקח, קודם כול תדרשו תוכנית פעולה.

חנן ארז: את זה אתם כן צריכים לעשות, וזה לא שייך בכלל למצב הפוליטי.

חנן ארז: זה התפקיד הישיר שלכם כרגע – להציף את הנושא, לתבוע ולעמוד על כך שמשרד הפנים יגיש תוכנית פעולה ברורה וסדורה.

חנן ארז: לא תוכנית כללית, אלא בחתך מחודש לחודש, שיהיה ברור איך מתקדמים ומה עושים.

דוד אזולאי: מכובדי ראשי הרשויות, ידידי יושב-ראש מרכז השלטון המקומי, יושב-ראש ועדת הפנים.

דוד אזולאי: רבותי, יש לי הרושם שאולי חלק מאתנו שכח שבסך הכול הממשלה הזאת עד היום לא הכריזה על מצב חירום.

דוד אזולאי: שכחנו שלקח לה 2-3 שבועות בלחץ של חברי כנסת לחתום הסכם עם המעסיקים.

דוד אזולאי: שכחנו שלקח כמעט חודש לאשר 150 מיליון שקל, שעד היום הרשויות לא קיבלו.

עדי אלדר: קיבלנו.

דוד אזולאי: קיבלו רק חלק, לא הכול.

דוד אזולאי: איך קיבלת אם ועדת הכספים טרם אישרה 100 מיליון שקל?

דוד אזולאי: היא אישרה רק 50 מיליון שקל.

דוד אזולאי: חכה, עוד לא קיבלת.

דוד אזולאי: עדי ידידי, עד שלא תקבל את הכסף אל תאמין.

דוד אזולאי: מי כמוך ותיק בשלטון המקומי יודע את כללי המשחק הללו.

עדי אלדר: הוא הוציא כסף שהיה לו במשרד הפנים.

יהודה שביט: קיבלנו את הכסף.

דוד אזולאי: אתה יודע שחלק מחבריך אינם מרוצים ממה שקיבלו, ואתה יודע שלא היתה שוויוניות, והיתה התמרמרות על כך.

דוד אזולאי: זה נושא לדיון בפני עצמו שלא אכנס אליו כרגע.

דוד אזולאי: זה אותה ממשלה שסמכה על ארגונים וולונטריים וארגוני מתנדבים שיפנו תושבים מן המקום.

דוד אזולאי: רבותי, שכחתם.

דוד אזולאי: אם אתם באמת רוצים להיות רציניים ולפתור את בעיות הצפון ולמנף את הצפון אחת ולתמיד יש לי הצעה אחת פשוטה אליכם.

דוד אזולאי: חבר'ה, תפסיקו להכין כל אחד ניירות לעצמו, תפסיקו לענות למכתבים ששולחים לכם מהשלטון המרכזי.

דוד אזולאי: אל תסמכו עליהם.

דוד אזולאי: אני מציע לך אדוני יושב-ראש מרכז השלטון המקומי, קח יוזמה, תתגברו על כל חילוקי הדעות ביניכם, תפסיקו את כל הוויכוחים ביניכם.

דוד אזולאי: תכינו מסמך אחיד, שייקרא "מסמך הצפון", שיהיה מחולק לשלושה חלקים: דבר ראשון, פיצוי ושיקום בגין המלחמה שעברה, קודם כול.

דוד אזולאי: זאת ההזדמנות.

דוד אזולאי: אני אומר כאזרח, לא כחבר הכנסת, לולא ראשי הרשויות אינני יודע מה היה קורה במדינה הזאת.

דוד אזולאי: פרגנו כאן למשטרה, למשרד הבריאות, לכל העולם, כל הכבוד לכולם.

דוד אזולאי: כל-כך הרבה פרגונים יש, אני לא יודע מה נשאר לוועדת חקירה לעשות, כולם מצוינים.

דוד אזולאי: האמינו לי, אני מקווה שהאמת בסופו של דבר תצא לאור.

דוד אזולאי: אני לא מחניף לאף אחד כשאני אומר שמי שהיה בשטח יודע שראשי רשויות עשו מלאכת קודש.

דוד אזולאי: זה אותם ראשי רשויות שהתקיפו אותם שהם גירעוניים ולא נושאים בעול, שאין להם אחריות ועליהם לשאת באחריות אישית.

דוד אזולאי: זה אותם ראשי רשויות.

דוד אזולאי: הם-הם שנשאו בעול המלחמה הזאת.

דוד אזולאי: לכן אני מציע קודם כול לדרוש פיצוי והחזר הוצאות על כל שהיה בזמן המלחמה.

דוד אזולאי: דבר שני וחשוב יותר, רבותי, ואמרו את זה כאן אנשי ביטחון – אני לא איש ביטחון, אני לא איש צבא, אני יהודי עמך פשוט שקורא עיתונים בדיוק כמוכם ושומע את התקשורת – אני מציע לכולנו להתחיל להיערך למלחמה הבאה, שאנחנו מתפללים ומקווים בעזרת ה' שלא תהיה, אבל צריך להיערך בהקדם.

דוד אזולאי: כל הזמן אני חושב רק על דבר אחד, אותן קטיושות שנפלו על-יד הבתים שלנו והרגו אנשים.

דוד אזולאי: דמיינו לעצמכם, אילו היו טילים כימיים חס ושלום, תחשבו מה היה קורה כאן.

דוד אזולאי: האם אנחנו ערוכים?

דוד אזולאי: עם יד על הלב, אנחנו לא ערוכים.

דוד אזולאי: זה הנושא השני, היערכות מיידית, להכין את כל שצריך, בישובים יהודיים וערביים כאחד.

דוד אזולאי: והדבר השלישי, השוטף והפיתוח.

דוד אזולאי: לפני המלחמה לכולם היו בעיות.

דוד אזולאי: עכשיו אתם מחפשים לפתור את בעיות השוטף?

דוד אזולאי: אני מציע לכם שתרדו כרגע מהנושאים הללו.

דוד אזולאי: הדבר הכי חשוב, שכל ראשי הרשויות יתאגדו ויבואו עם מסמך אחד.

דוד אזולאי: אל תענו, לא למשרד הפנים, לא למשרד האוצר, לא למשרד התשתיות הלאומיות, לא לאף משרד.

דוד אזולאי: אל תענו למסמכים האלה.

דוד אזולאי: תגישו רק מסמך אחיד מחייב ממרכז השלטון המקומי.

דוד אזולאי: זה הבסיס לדיונים, זה הבסיס להתחשבנות, על זה אנחנו הולכים.

דוד אזולאי: כתוב אצל יעקב, כאשר כל האחים באו ביחד אז היה הניצחון הגדול.

דוד אזולאי: וגם פה, רבותי, יחד.

דוד אזולאי: כאשר תהיו ביחד תוכלו להגיע לתוצאות הטובות.

חוסיין אלהייב: אני ראש המועצה המקומית טובא-זנגריה.

חוסיין אלהייב: אני מברך על המפגש הזה ומסכים כמעט עם כולם.

חוסיין אלהייב: כפי שאמר חבר הכנסת אפי איתם, צריך אחדות כי יש רעידת אדמה.

חוסיין אלהייב: באמת יש רעידת אדמה.

חוסיין אלהייב: המלחמה הזאת איחדה את כל ראשי הרשויות – בדואים, ערבים, יהודים, כולם.

חוסיין אלהייב: האמן לי, כל יום הייתי קופץ לקריית-שמונה, לחצור, מראש פנה היו באים אליי, ראש מועצת יסוד המעלה היה מתקשר אליי.

חוסיין אלהייב: מר עדי אלדר, מה שאמר חבר הכנסת דוד אזולאי נכון.

חוסיין אלהייב: לא הגשנו מסמך אחד לשלטון המרכזי.

חוסיין אלהייב: דיברת, ושלחת, ויישר כוח למנכ"ל שלך גם, מגיע לו פרגון.

חוסיין אלהייב: כל יום היינו מקבלים בפקס הנחיות מה לעשות בשטח, איך להתמודד.

חוסיין אלהייב: מגיע צל"ש למרכז השלטון המקומי.

חוסיין אלהייב: אבל אמנה בין השלטון המקומי לשלטון המרכזי חייבת להיות.

חוסיין אלהייב: אם לא תהיה אמנה, הפוליטיקאים תמיד יכולים לאחד כוחות ולקבל החלטות במחטפים, למשל על איחוד רשויות.

חוסיין אלהייב: מר יהודה שביט, אל תישן שמא יאחדו גם אותך.

חוסיין אלהייב: 41 רשויות מקומיות מתכוונים לאחד במחוז הצפון.

חוסיין אלהייב: אנחנו נמצאים שבוע לפני פתיחת שנת הלימודים.

חוסיין אלהייב: איך מר יהודה שביט או חוסיין אלהייב או רשויות שלא שילמו משכורות כבר מספר חודשים למנהלי המחלקות ולעובדים יכולים להורות לעובדים לשפץ את בתי-הספר כי ב-3 בספטמבר נפתחים הלימודים?

חוסיין אלהייב: אנא, בישיבת ועדת הפנים שתתקיים ביום שני תעלו רק נושא אחד – תעזרו לרשויות נטולות ההכנסות העצמיות, לרשויות במעמד סוציו-אקונומי 1-2, כמו הרשות שלי.

חוסיין אלהייב: איך נוכל להתמודד בשטח, לגבות 70 או 80 אחוז ארנונה?

חוסיין אלהייב: למרות שזה לא נושא הדיון, אנא תבקשו שייתנו שכר לעובדים לפני פתיחת שנת הלימודים.

שלמה לוי: אתמול נאמר לנו על-ידי שר הפנים שאין כוונה לאחד רשויות.

שלמה לוי: יצא מסמך כלשהו שלא על דעתו והוא הצהיר שאין כוונה כזאת.

רון מוסקוביץ: עדיף שבכל זאת תהיה מודאג.

דוד אזולאי: זה מופיע בחוק ההסדרים.

קריאה: במסמך שקיבלנו כתוב שזה על דעת ראש הממשלה, שר הפנים ושר האוצר.

שלמה לוי: אתמול שניהם הכחישו את זה.

דוד אזולאי: כפי שאמר חבר הכנסת ר'אלב מג'אדלה, אף אחד לא יודע.

דוד אזולאי: אכן מי שמנהל את המדינה הזאת זה נערי האוצר.

גאלב מג'אדלה: קודם כול, אני רוצה להודות לכל מי שנמצא כאן ונשאר אתנו.

גאלב מג'אדלה: עם כל הניסיון שלי, גם בקדנציה הקודמת וגם בנוכחית, למדתי היום לא מעט.

גאלב מג'אדלה: אני שמח שעשינו את הסיור ואת המפגש ושמענו ממקור ראשון את הזעקה האמיתית והמגוונת.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להציע מספר הצעות בעקבות דברים שנאמרו כאן.

גאלב מג'אדלה: דבר ראשון, אני מציע לאמץ את ההצעה של חבר הכנסת דוד אזולאי, שנציגי השלטון המקומי בצפון יכינו מסמך אחיד, ואנחנו נסמוך עליו ידינו ונאמץ אותו.

גאלב מג'אדלה: דבר שני, ביום שני אציע לחבריי בוועדת הפנים להקים צוות שיעקוב אחר ביצוע החלטות משרד הפנים ויישום הדרישות שיופיעו במסמך שלכם, ועדת מעקב שתעבוד באופן צמוד, עד שנרגיש שחל השיקום המיוחל בצפון והצפון ממריא.

גאלב מג'אדלה: לא הספקתי להחליף דעה עם כל חבריי בוועדת הפנים אבל עם חלקם כבר שוחחתי.

גאלב מג'אדלה: דבר שלישי, אני מציע שנקים צוות משותף של ועדת הפנים ואיכות הסביבה ומרכז השלטון המקומי, מספר חברי כנסת שמלווים את השלטון המקומי שנים רבות, עם צוות יועצים מקצועי, שנמצאים גם בכנסת וגם בשלטון המקומי, ונתחיל לעבוד בשילוב ידיים.

גאלב מג'אדלה: קודם כול, זה ייתן לנו כוח מול משרד האוצר.

גאלב מג'אדלה: מר עדי אלדר, אתה זוכר את ההצעות שלי בקדנציה הקודמת מול שר האוצר נתניהו, שלצערי לא הגיעו לכדי מימוש.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא אשמים בכך.

גאלב מג'אדלה: אילו היינו מממשים חלק מהן אולי היה מצבנו שונה, לפחות בשוטף של עד המלחמה.

גאלב מג'אדלה: המאבק משותף.

גאלב מג'אדלה: אנחנו חייבים לשלב ידיים בעניין הזה.

גאלב מג'אדלה: לנגד עיני כולנו מטרה אחת – האזרח.

גאלב מג'אדלה: אני בטוח שחבריי בוועדת הפנים, גם אם יש לנו חילוקי דעות פוליטיים אנחנו מאוחדים בעניין אחד – הצורך בשיקום הצפון.

גאלב מג'אדלה: על כך אין ויכוח.

גאלב מג'אדלה: בדרך זו או אחרת, זאת המטרה המרכזית העומדת לנגד עינינו.

גאלב מג'אדלה: אני בטוח שיחד נשלב ידיים, גם משרד הפנים – חבר הכנסת איתם, גם אם הקרקע בוערת מתחת לרגליו לא תהיה לו ברירה – וגם משרד האוצר, למימוש המטרה המשותפת הזאת.

דוד אזולאי: אני רוצה להפנות בקשה ליושב-ראש מרכז השלטון המקומי, מר עדי אלדר.

דוד אזולאי: אני מציע, בעקבות מה שהיה כאן היום, שכבר תצא הנחיה לראשי רשויות לא לענות למכתבים של כל משרדי הממשלה עד שייצא מסמך מרכזי שלכם.

דוד אזולאי: אחרת כל ראש רשות בצפון יצטרך להחזיק צוות שלם רק כדי למלא את המסמכים הללו.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות בשם כולנו לראש עיריית כרמיאל, יושב-ראש מרכז השלטון המקומי, לראשי הרשויות המקומיות, לצוות ועדת הפנים וליועצים, לחברי הכנסת שליוו אותנו במשך כל היום.

גאלב מג'אדלה: תודה לכולם ולהתראות.