ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר , 2006-08-09 10:00

יעקב ליצמן: אני פותח את הישיבה.

יעקב ליצמן: הסעיף הראשון על סדר היום הוא העברות תקציביות.

יעקב ליצמן: צלצלו אליי אתמול ממשרד האוצר, ואמרו לי שאקח בחשבון שחלק גדול מהאנשים של המשרד מגויסים.

יעקב ליצמן: אמרתי שאני מקבל את זה.

יעקב ליצמן: אם יש שאלות - אני אשאל אותן, ואם לא - הבעיה היא שלי, ואני מבקש שאף אחד לא יתערב.

יעקב ליצמן: האם הגיע מישהו ממשרד התחבורה?

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: האם הגיעו מישהו ממשרד האוצר?

קריאה: תשאל מי נמצא, ולפי זה נעבוד.

יעקב ליצמן: נעבור לעמוד 8 בחוברת, פנייה מספר 125.

יעקב ליצמן: אנחנו מדברים על תקציב הרשות הארצית לשירותי דת.

ריקי ארמן: נכון, מדובר ב-20 מיליון שקל, שכבר ניתנו ואושרו על ידי הוועדה כתוספת קואליציונית לסיעת ש"ס.

ריקי ארמן: עכשיו מדובר בפיזור שלהם.

דוד טל: אז למה צריך לאשר גם את הפיזור, אם הסכום כולו מאושר?

ריקי ארמן: הסכום ניתן, ועכשיו לפי סדרי העדיפויות שלהם הם החליטו איך לפזר אותו ואיך להקצות אותו.

דוד טל: אז למה צריך את האישור שלנו?

דוד טל: יש אישור של ה-20 מיליון שקל.

ריקי ארמן: אלה הנהלים, צריך אישור גם של הוועדה.

יעקב ליצמן: אבל אני שואל משהו אחר.

יעקב ליצמן: אחרי שאקבל תשובה, אהיה מוכן להצביע על זה ולתמוך בזה.

יעקב ליצמן: בעמודים 8 ו-9 שלפנינו מה שאת אומרת לא מופיע.

יעקב ליצמן: אני מוכן להגיד שחסר דף.

אבשלום וילן: לא ראיתי איפה יש פה 20 מיליון שקל.

יעקב ליצמן: זה מה שאני אומר.

אבשלום וילן: איך זה קשור למצוינות במגזר הבדואי?

ריקי ארמן: זה ללא קשר למצוינות במגזר הבדואי.

שלי יחימוביץ': אז למה אתם שמים את זה ביחד?

שלי יחימוביץ': מה הקשר?

שי חרמש: זאת בטח התוספת - - -

יעקב ליצמן: אני תומך, אבל אני אומר שלא רואים את זה.

אבשלום וילן: איך אני יכול להצביע, אם אני נורא רוצה לתמוך בשירותי הדת, ואני מאוד מתנגד - - -

יעקב ליצמן: מכיוון שאני לא מוכן שתתמוך בשירותי דת, נשאיר את זה כך.

דוד טל: למה?

דוד טל: הוא כבר רוצה לתמוך.

שלי יחימוביץ': תסבירי לי למה שניהם באותו סעיף.

ריקי ארמן: המשנה לראש הממשלה נמצא תחת משרד ראש הממשלה.

ריקי ארמן: כנ"ל נושאי דתות, שנמצאים בתוך משרד ראש הממשלה.

שלי יחימוביץ': אז את כל מה ששם נראה יחד באותו סעיף?

יעקב ליצמן: יכול להיות, כי זה אותו משרד.

שלי יחימוביץ': מה הבעיה להפריד את זה לשני דפים?

שלי יחימוביץ': אולי יש משהו עמוק שאני לא מבינה.

יעקב ליצמן: אני מבקש שבפעם הבאה הפירוט יהיה מסודר יותר.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 125?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט נמנעים - 1 פנייה מספר 125 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

אבשלום וילן: אני נמנע בגלל השיטה.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לבקש, שבפעם הבאה יביאו לנו כל סעיף בנפרד.

שי חרמש: אני רוצה לשאול שאלת הבהרה.

שי חרמש: במשרד המשנה לראש הממשלה בעמוד 9 יש 55 מיליון שקל הוצאה מותנית.

שי חרמש: האם זה עדיין המיליארד דולר שהבטיח בוש לפיתוח הנגב או שזה משהו אחר?

ראובן ריבלין: זה מהכספים שליברמן נמנע לגביהם.

ריקי ארמן: אני לא מנהלת את החלק הזה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לתשתיות לאומיות בעמוד 10 – פנייה 128.

עדי ויינברג: הפנייה התקציבית נועדה לבצע שינויים פנימיים במשרד התשתיות הלאומיות, בעיקר בנושאי מחשוב וייעוץ, בהתאם לצורכי המשרד.

יעקב ליצמן: ייעוץ למה?

אבשלום וילן: כמה כסף?

עדי ויינברג: האמת שאני לא יודעת.

דוד טל: איך זה יכול להיות, אדוני יושב הראש?

דוד טל: עם כל הכבוד, אני חדש מאוד בוועדה, אבל אני יחסית ותיק מאוד בכנסת - 11 שנים - אני לא מכיר מושג כזה, שבא נציג משרד ואומר שהוא לא מבין ולא יודע.

עדי ויינברג: אני ממלאת מקום.

דוד טל: אין לי שום דבר אישי נגדך, אבל אני מצפה שמי שמגיע לפה, יידע לענות לשאלות חברי הכנסת, אחרת אני מודיע לך שאני מצביע נגד כל הקצבה, אפילו נגד שירותי הדת.

יעקב ליצמן: אדוני שכח שאני באופוזיציה, ולכן אשמח שתצביע נגד.

דוד טל: אם חשבת שעשית לי משהו, אז ממש לא.

דוד טל: אתה רק נותן לי עכשיו אפשרות להוציא יותר קיטור.

יעקב ליצמן: אני אוהב לשמוע שפקידי האוצר אומרים פעם אחת שהם לא יודעים.

יעקב ליצמן: הלוואי שכל פעם הם היו אומרים שהם לא יודעים.

דוד טל: אתה אומר: האומר לא יודע, חצי חכמתו בידו.

דוד טל: אבל אני צריך את כל החוכמה, אחרת אני לא אדע איך להחליט.

יעקב ליצמן: אני אמרתי בתחילת דבריי היום בבוקר, שאני הולך להקל, אם חסרים רפרנטים.

יעקב ליצמן: אם יש שאלה עקרונית שמפריעה לך, אני מוכן לשים את הפנייה בצד.

דוד טל: אני מוכן להצביע רק על דברים שאני מבין.

אמנון כהן: הוא דיבר על העיקרון.

יעקב ליצמן: בעיקרון הוא צודק.

דוד טל: אני רגיל להצביע על דברים שאני מבין.

דוד טל: אם אני לא מבין, אני לא מצביע.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה שתיתן הנחיה, שמאחר שאנחנו יודעים קצת לקרוא, שהרפרנטים לא יקריאו לנו את זה, אלא יגידו משהו אחר.

יעקב ליצמן: הרפרנטים לא יודעים שאנחנו יודעים לקרוא...

ניסן סלומינסקי: תודיע להם את זה...

ניסן סלומינסקי: רבותיי, תחליטו מה שאתם רוצים.

ראובן ריבלין: תשאל מה זה יצירת מידע והפצתו.

דוד טל: אני לא יודע.

ניסן סלומינסקי: מה זה ייעוץ?

יעקב ליצמן: אנחנו נחכה עם זה.

דוד טל: אני חושב שקובי הבר לא קיבל צו 8.

דוד טל: אני מציע להזמין אותו לכאן, כדי שיסביר לנו.

יעקב ליצמן: נחכה עם זה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לעמוד 12.

שלי יחימוביץ': אני אקרא לכם במקום הרפרנטים מהאוצר: פנייה זו נועדה לתקצוב הרשאה להתחייב לשם מימון פרויקט - - -

יעקב ליצמן: לא, זה לא באותו קצב ובאותו ניגון.

יעקב ליצמן: ..

יעקב ליצמן: האם יש פה רפרנט?

יעקב ליצמן: אין רפרנט.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לעמוד 14 – פנייה 130.

עדי ויינברג: הפנייה התקציבית נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב נציבות המים, ביניהם העברת 300,000 שקלים לייעוץ משפטי למכרזי התפלת מי ים ו-38,000 שקלים עבור פעולות המשרד, כמו: ציוד משרדי.

יעקב ליצמן: זו פנייה קטנה.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 130?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 130 נתקבלה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה 131 בעמוד 16 – ביוב ומפעלי מים.

עדי ויינברג: הפנייה התקציבית נועדה לבצע שינוי פנימי בסעיף מפעלי מים, שעיקרו העברת כ-29 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב להקמת מערכות הולכה וטיפול בביוב ברשויות המקומיות.

דוד טל: האם זה כולל גם את הרשויות המקומיות, שיש להן גם חברות כלכליות של ביוב ומים?

עדי ויינברג: זה תלוי בסדרי העדיפויות של המשרד ובהתאם למי שמוכן לצאת לדרך.

עדי ויינברג: אני לא יודעת להגיד לך לאיזה רשויות זה הולך.

אמנון כהן: מי קובע באיזה רשויות מדובר?

עדי ויינברג: בדרך כלל מדובר ברשויות שיש להן תכנון.

אמנון כהן: מי בעד פנייה 131?

אמנון כהן: מי נגד?

אמנון כהן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 131 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לעמוד 18 – פנייה 135.

יעקב ליצמן: לא הגיע רפרנט תחבורה.

ראובן ריבלין: אבל אפשר לאשר את זה, כי כל הדברים הם פרויקטים לביצוע: מטרופולין תל אביב, כבישים בינעירוניים.

יעקב ליצמן: עוד מעט אני אחזור לתחבורה, כי יש שם גם תאונות דרכים שם.

ראובן ריבלין: אדוני יושב הראש, בתחבורה אנחנו יכולים לאשר.

יעקב ליצמן: אמרתי שאם לא יגיע רפרנט עד סוף הישיבה, אנחנו נבדוק את זה.

יעקב ליצמן: עמוד 20 - פנייה מספר 136 137 אישרנו כבר.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לעמוד 23-24 פנייה 139.

שי חרמש: מה זה מאגדים?

דודו אהרונוביץ: הייתה לנו תוספת של 98.5 מיליון שקל שקיבלנו ממשרד האוצר.

דודו אהרונוביץ: אחד הסעיפים היה למאגדים.

דודו אהרונוביץ: קרתה טעות סופר, ולא תיקנו טעות.

דודו אהרונוביץ: הסעיף התקציבי נכנס משום מה לאפוטרופוס הכללי לסעיף תקציבי אחר.

יעקב ליצמן: זה הקיצוץ הכללי?

דודו אהרונוביץ: לא, המשרד מקבל.

דודו אהרונוביץ: זה חולק לסעיפים.

דודו אהרונוביץ: משום מה, השלושה מיליון שקל האלה עברו לאפוטרופוס הכללי.

יעקב ליצמן: למה זה לא נכנס לחשבוני בטעות?

דודו אהרונוביץ: פעם אחת זה קרה, וזה תיקון טעות.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 139?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 139 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לעמוד 25, פנייה מספר 140.

משה ברסימנטוב: זה עבור תקציב הלשכה לשיקום נכים לתשלום תגמולים לנכי רדיפות הנאצים בעקבות פסיקת בג"ץ בעניין יהודי בולגריה.

יעקב ליצמן: מה זה עניין יהודי בולגריה?

שלי יחימוביץ': זה מה שאישרנו פה.

יעקב ליצמן: אתה מדבר על הצעת החוק.

יעקב ליצמן: אתה רוצה להגיד לי שמקיימים את החוק?

שלי יחימוביץ': כן, אתה רואה את זה לנגד עיניך עכשיו.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 140?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 140 נתקבלה.

יעקב ליצמן: פנייה 140 אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה 141 142 - מים וביוב, משרד הפנים.

עדי ויינברג: "הפנייה התקציבית נועדה להעביר כ-64 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב - -

דוד טל: - - וכ-32 מיליון ש"ח בהוצאה עבור רשויות ניקוז" - -

עדי ויינברג: - - "לשם הסדרת נחלים ושיקום נזקי שטפונות" מהחורף האחרון.

יעקב ליצמן: מי בעד פניה 141 142?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 141 142 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לעמוד 30, פנייה 143 144 – משק המים.

עדי ויינברג: יש פה מספר שינויים: 45 מיליון שקלים בהרשאה –22 מיליון שקלים בהוצאה עבור מערכות מים ביו"ש; 100 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב עבור סיוע בהקמת מפעלים להשבת קולחים לחקלאות; שבעה מיליוני שקלים בהרשאה להתחייב ומיליון שקל בהוצאה עבור הקמת מתקן לטיפול בשפכים בשדרות, בהתאם להחלטת ממשלה.

ראובן ריבלין: את זה אנחנו קוראים.

עדי ויינברג: ו-105 מיליוני שקלים בהרשאה להתחייב עבור הקמת מערכות ביוב במגזר הלא יהודי.

ראובן ריבלין: למי מיועדים ה-100 מיליון שקל?

שי חרמש: להשבה.

ראובן ריבלין: ברור, אבל למי?

דוד טל: ראשי רשויות בקדימה...

שלי יחימוביץ': איזה מפעלים?

שלי יחימוביץ': מה, מקימים מפעלים חדשים?

שי חרמש: לא, אלה מפעלי השבה.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 143 144?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 143 144 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מספר 145 – החטיבה להתיישבות.

גלית פלצור: זה בדיוק מה שכתוב בחוברת.

יעקב ליצמן: אנחנו מתקדמים, הרפרנטיות הקודמות הקריאו, ואת אומרת שאפילו לא צריך לקרוא.

יעקב ליצמן: ..

שלי יחימוביץ': אני רוצה להבין איזה יישוב זה כרמל ואיפה זה.

גלית פלצור: זה בדרום הר חברון, וזה חלק מההסכמים עם המפד"ל על חוק ההסדרים.

אבשלום וילן: אבל המפד"ל באופוזיציה.

שלי יחימוביץ': איזה הסכם קואליציוני?

שלי יחימוביץ': הם באופוזיציה.

אמנון כהן: הם נמנעו.

שלי יחימוביץ': זה לא נקרא הסכם קואליציוני.

שי חרמש: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, גם הם יהודים, גם להם מגיע.

שלי יחימוביץ': הסכם קואליציוני זה הסכם קואליציוני.

יעקב ליצמן: לא, זה על-פי החוק.

אבשלום וילן: הכסף של החטיבה להתיישבות נמצא במשרד החקלאות.

אבשלום וילן: למה הבקשה פה היא ממשרד האוצר, ובפירוט זה לא מופיע כמשרד האוצר אלא כמשרד החקלאות.

גלית פלצור: כי זה חלק מהתקציב.

גלית פלצור: כשמעבירים כסף לחטיבה להתיישבות, זה עובר דרך זה.

אבשלום וילן: אני יודע, ולכן אני שואל למה המקור הוא האוצר ולא כספי משרד החקלאות.

אבשלום וילן: את כותבת "שר האוצר מציע שינויים".

אבשלום וילן: אני רואה שאת מעבירה את הכסף ממשרד החקלאות, אז מאיפה מגיעים שני מיליון שקלים?

סמדר אלחנני: לא, זה רק מתוך משרד החקלאות.

סמדר אלחנני: כל פנייה היא שר האוצר.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 145?

יעקב ליצמן: אתה נגד החטיבה להתיישבות.

אבשלום וילן: אם אתה רוצה ככה, נתחיל ככה.

יעקב ליצמן: שני מיליון שקל.

אבשלום וילן: הקמת בית מדרש ביישוב כרמל תמורת זה שחבר הכנסת ניסן סלומינסקי מהאופוזיציה יתמוך.

יעקב ליצמן: נכון, אז מה?

יעקב ליצמן: מה הבעיה?

יעקב ליצמן: הכל הונח על שולחן הכנסת.

יעקב ליצמן: הכל רשמי ועל השולחן.

ראובן ריבלין: מותר לי לומר לכם משהו, אנשי הקואליציה?

ראובן ריבלין: אל תצביעו נגד דבר שהוא בהסכם קואליציוני.

שלי יחימוביץ': זה לא הסכם קואליציוני.

יעקב ליצמן: זה הסכם קואליציוני.

אבשלום וילן: זה לא הסכם קואליציוני, זה הסכם הבנות.

שלי יחימוביץ': זה לא הסכם קואליציוני.

ראובן ריבלין: אני חוזר בי, לא הסכם קואליציוני, אבל הסכם.

ראובן ריבלין: השוחד הוא מנת חלקן של כל המפלגות.

ראובן ריבלין: מה זה שוחד?

שלי יחימוביץ': איפה ראית הסכם תמורת הימנעות?

שלי יחימוביץ': לשלם כסף תמורת הימנעות?

שלי יחימוביץ': אתה ראית דבר כזה בימי חייך?

שי חרמש: מה זה מפתיע אותך?

ראובן ריבלין: אני רואה כל יום דברים שאני לא מאמין שאני רואה.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 145?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 145 נתקבלה.

אבשלום וילן: רביזיה.

שלי יחימוביץ': איפה חבר הכנסת ברוורמן?

יעקב ליצמן: מי בעד הרביזיה?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב הרביזיה לא התקבלה.

יעקב ליצמן: הרביזיה לא התקבלה.

אבשלום וילן: עכשיו יש מלחמה בלבנון, ובזה אתה משקיע?

אבשלום וילן: אתה לא מתבייש?

אבשלום וילן: מה קרה לך?

שי חרמש: בית מדרש זה לא שטן.

אבשלום וילן: בית מדרש בכרמל.

ראובן ריבלין: הסכמה להימנע בתקציב תמורת הסדר החובות של הקיבוצים זה שוחד?

שלי יחימוביץ': היה דבר כזה?

אבשלום וילן: לא, לא היה דבר כזה.

ראובן ריבלין: אני הצבעתי בעדו, הייתי בלובי.

שלי יחימוביץ': אני לא מחויבת לדיל הזה, הוא נעשה מאחורי הגב של מפלגת העבודה, בלי התייעצות איתה, לא במסגרת הסכמים קואליציוניים, בצורה לא ג'נטלמנית.

אמנון כהן: הצבענו על זה.

שלי יחימוביץ': הצבעתי נגד.

יעקב ליצמן: הודיעה לי הרפרנטית, שרפרנט תחבורה גויס בצו 8, ולכן אחזור עוד מעט לכל מה שקשור לתחבורה ונאשר את זה בלי הרפרנט.

יעקב ליצמן: אני עובר לפנייה 149 בעמוד 35.

יעקב ליצמן: האם יש כאן מישהו ממינהל מקרקעי ישראל?

קריאה: גם הוא גויס.

יעקב ליצמן: אני בעד אישור הפנייה, גם בלי רפרנט.

ראובן ריבלין: זה הוצאות של המינהל עצמו.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 149?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 149 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

סמדר אלחנני: אני רוצה לשאול לגבי פינוי תחנות משטרה בתל אביב.

סמדר אלחנני: יש תחנת משטרה בצפון תל אביב, שעברו לדרום תל אביב.

סמדר אלחנני: זה המגרש הכי יקר בתל אביב.

סמדר אלחנני: המינהל צריך להרוויח על זה, לא להוציא על זה.

שלי יחימוביץ': אבל ההעברה עולה כסף.

סמדר אלחנני: את ההעברה המשטרה צריכה לעשות.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מספר 151.

נטשה אפשטיין: מדובר על שתי קרנות של איכות הסביבה.

נטשה אפשטיין: הכסף נמצא בבנק, אלה הרי קרנות חוץ תקציביות.

ניסן סלומינסקי: בכמה כסף מדובר?

נטשה אפשטיין: אני לא זוכרת את המספרים בעל פה.

נטשה אפשטיין: סך הכל מדובר ב-4.8, אבל אלה שתי קרנות.

נטשה אפשטיין: זאת הוצאה שמותנית בהכנסה, הכנסה מאגרות.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 151?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 151 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לעמוד 38 – פנייה מספר 153 154.

יעקב ליצמן: האם נמצא רפרנט תעשייה, מסחר ותעסוקה?

יעקב ליצמן: חבר הכנסת אבשלום וילן, בזה תתמוך כבר.

יעקב ליצמן: האם נמצא רפרנט תיירות?

קריאה: הוא גם גויס לצפון.

אמנון כהן: את זה צריך לאשר.

יעקב ליצמן: עכשיו כולכם חכמים.

יעקב ליצמן: כשאני אומר את זה, אתם אומרים לא ואולי.

דודו אהרונוביץ: בסך הכל משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה מעביר פה כסף להגנות ים המלח.

דוד טל: למה לא משרד התיירות?

דודו אהרונוביץ: כי הוא איננו.

דודו אהרונוביץ: ..

יעקב ליצמן: הוא מסביר את זה, אבל הוא אומר שלא נמצא כאן הרפרנט.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 153 154?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 153 154 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מספר 155 – משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, הכשרה מקצועית לתשלומי ארנונה.

דודו אהרונוביץ: למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה יש שמונה מרכזי הכשרה ממשלתיים.

דודו אהרונוביץ: זה תגבור סעיף הארנונה למרכזי ההכשרה.

סמדר אלחנני: הם לא ידעו כמה ארנונה הם יצטרכו לשלם בתחילת השנה?

יעקב ליצמן: לא ידעו את האחוזים.

סמדר אלחנני: כולם יודעים.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 155?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 155 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מספר 156 – תיאום הפעולה בשטחים.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 156?

אבשלום וילן: האם הסעיף הזה לא עובר בוועדת תקציב הביטחון?

אבשלום וילן: למה הוא פה?

אמירה חכמון: תקציב תיאום פעולות בשטחים נידון בוועדת כספים, לא בוועדה המשותפת.

אבשלום וילן: אנחנו שם מצביעים על תקציב הביטחון ואנחנו גם מצביעים על תקציב המתאם.

טמיר כהן: אלה שני תקציבים נפרדים.

אבשלום וילן: אני יודע, אבל אנחנו מצביעים בשתי הצבעות נפרדות.

אמירה חכמון: עיקר הפנייה פה זה השתתפות של תקציב משרד הביטחון בתקציב תיאום פעולות בשטחים, בין היתר בגין פרויקט מרחב התפר.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 156?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 156 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

אבשלום וילן: אני לא עוצר את הפנייה, אבל אני מבקש לקבל תשובה, האם את תקציב המתאם מאשרים פה או בוועדה המשותפת.

יעקב ליצמן: אני מבקש לתת לחבר הכנסת אבשלום וילן תשובה.

אמירה חכמון: כל השינויים הפנימיים נעשים פה בוועדת הכספים.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מספר 157 158.

יעקב ליצמן: האם יש מישהו מהתעשייה, המסחר והתעסוקה?

דודו אהרונוביץ: בקשה 157 מיועדת להקמת נציבות חדשה לשוויון בעבודה.

משה ברסימנטוב: זה חוק שעבר בדצמבר 2005, שתוך שנה צריך לבצעו.

משה ברסימנטוב: מדובר בנציבות שוויון בעבודה.

יעקב ליצמן: מה זה אומר?

שלי יחימוביץ': שוויון בעבודה.

משה ברסימנטוב: למנוע אפליה בין נשים לבין גברים - - -

יעקב ליצמן: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, אנחנו נגד?

שלי יחימוביץ': אני בעד.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 157 158?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 157 158 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מספר 165 166 – נוער בסיכון.

יעקב ליצמן: אין רפרנטים, אבל אני רוצה לאשר את זה.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 165 166?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 165 166 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לעמוד 53, פנייה מספר 167 - מיגון בתי חולים בקו עימות ורכש לבית חולים ברזילי.

יובל פרידמן: הפנייה הזאת נועדה לתקצב הרשאה להתחייב למיגון בתי חולים.

יובל פרידמן: ההרשאה היא של 19,404,000 שקל.

יובל פרידמן: מדובר גם בתוכנית רכש רב-שנתית לבית חולים ברזילי להחלפה של מכשירי דימות.

יעקב ליצמן: אני לא מוכן לעשות שום דבר, אם אתה לא מתחייב לאשר לנו רנטגן לבית חולים "זיו".

יעקב ליצמן: בכמה כסף מדובר?

יעקב ליצמן: בשני מיליון שקל?

מגלי והבה: אפילו מיליון וחצי.

יעקב ליצמן: לא יכול להיות שכאשר מתחוללת שם מלחמה, יוציאו חולים במהלך הפצצות של קטיושות ויסכנו אותם.

ראובן ריבלין: אני רוצה להבין מהרפרנט של משרד האוצר מדוע אתם לא כורכים מצה ומרור, אלא כורכים שני נושאים שונים בתכלית בבקשה אחת.

ראובן ריבלין: אני רוצה להבין מה כרגע החשיבות של בית חולים "ברזילי", לעומת הפנסיונרים של "ביקור חולים" בירושלים, או למה אתם מעדיפים את "ברזילי" לעומת "זיו" בצפת.

ראובן ריבלין: פה יש דבר שברור שאי אפשר לסרב לו, מיגון בתי החולים.

ראובן ריבלין: באותה הזדמנות שיש דבר שאנחנו לא יכולים לסרב לו, מכניסים גם רכש.

אבשלום וילן: כל נפגעי הקסאמים מועברים ל"ברזילי".

שי חרמש: זה בית חולים של עוטף עזה.

יעקב ליצמן: אני מחזק את חברי הכנסת מגלי והבה וראובן ריבלין.

יעקב ליצמן: אנחנו יודעים שדבר כזה לא יכולים שלא לאשר, אבל עוד מעט תהיה פנייה אחרת ואנחנו לא נאשר אותה.

יעקב ליצמן: אני אומר שחבל שנוריד את זה בסוף, כי הייתי עושה את זה בתחילת היום.

יעקב ליצמן: אם אתה לא מודיע לנו כאן, שאתה מתקן את עניין הרנטגן בבית חולים "זיו" - - -

מגלי והבה: מיליון שקל וחצי.

שי חרמש: יש 10 מיליון דולר תרומה ל"ברזילי" שרוצה מאטשינג מהאוצר, ואי אפשר לקבל את המטשינג.

יעקב ליצמן: אמרתי שאת זה נאשר.

יעקב ליצמן: אנחנו לא ניתן לאף אחד כותרת שעיכבנו ציוד לבית חולים בקו עימות.

יעקב ליצמן: אם לא נקבל כסף לרנטגן ב"זיו", בית חולים תחת אש, על סך מיליון וחצי שקל, אני מודיע לך כאן שלא נאשר כמה העברות.

אבשלום וילן: בית החולים "ברזילי" הוא גם תחת איום קסאמים.

אבשלום וילן: אני נפגשתי עם קובי הבר ודיברנו על העניין, ואתם משהים בכוונה את הפתרון.

אבשלום וילן: יש לו תרומה של 10 מיליון דולר, שאפשר לבנות מטשינג סביב רכש וכולי ולשחרר כדי שיוכלו לבנות.

אבשלום וילן: חבל שאתם סתם מעכבים את ז.

אבשלום וילן: אני לא מתנה פה שום דבר, אבל אני פונה אליכם לסיים את העסק הזה ולאפשר לו לבנות, כי הוא באמת במצב קשה.

אמנון כהן: מטשינג של חצי חצי?

שי חרמש: אפילו פחות.

יובל פרידמן: משרד הבריאות בשנים 2006-2008 קיבל תוספת תקציבית של 50 מיליון שקל בכל שנה לצורכי פיתוח.

יובל פרידמן: משרד הבריאות מחליט, על-פי סדרי העדיפויות שלו, איפה יותר דחוף לו לשים את הכסף.

יובל פרידמן: ההקצאה היא של משרד הבריאות.

יעקב ליצמן: אני מקבל כל מילה שאמרת, אבל ועדת הכספים תחליט לפי סדרי העדיפויות שלה איפה לאשר ואיפה לא לאשר.

יעקב ליצמן: אני מבין שאני מקבל את ההסכמה של כל חברי ועדת הכספים.

יעקב ליצמן: את זה נאשר היום, ואני גם לא אדפוק את מד"א, אבל אם אנחנו לא נקבל תשובה חיובית עד ההעברות התקציביות הבאות, אני מודיע לך שאנחנו נעכב העברות.

יעקב ליצמן: את המיליון שקל וחצי עבור רנטגן לבית חולים "זיו" תוציאו את זה מאיזה סעיף שאתם רוצים.

אבשלום וילן: במקום בית מדרש בכרמל.

יעקב ליצמן: אני מוחה על הדברים שלך, גם בית מדרש חשוב.

יעקב ליצמן: אם אתה רוצה, אתן לך דוגמאות מכאן.

יעקב ליצמן: אני אתן לך דוגמאות מאיפה אפשר להוציא כסף.

דוד טל: הוא יתחיל לדבר על אשדות יעקב ועל גשר.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 167?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 167 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לעמוד 54 – פנייה 168 – מד"א ביו"ש.

יובל פרידמן: הפנייה הזאת נועדה לממן בחמישה מיליון שקל נקודות הזנקה של מד"א ביהודה ושומרון.

יעקב ליצמן: כמה אתה מוסיף למד"א עקב המלחמה?

יובל פרידמן: יתנהלו דיונים עם מגן דוד אדום אחרי המלחמה או במהלכה, ונראה מה עושים הלאה.

יובל פרידמן: בינתיים שר האוצר נתן להם כבר שלושה מיליון שקל בבסיס התקציב על הצפון.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 168?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 168 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו חוזרים למשרד התחבורה, עמוד 1 – רשות התעופה האזרחית.

ניסן סלומינסקי: מה זה "מימון התעשיות"?

אמנון כהן: רציתי לשאול שאלה את מינהל התעופה.

אמנון כהן: יש שם כמה דברים שצריך לשאול.

אמנון כהן: אם אתה מאשר, גמרנו.

יעקב ליצמן: אין רפרנט.

יעקב ליצמן: אתם לא רוצים לאשר?

יעקב ליצמן: אני בעד לאשר.

ראובן ריבלין: קודם כל תאשר את עמוד 5.

יעקב ליצמן: זאת פנייה 114 115.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 114 115?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 114 115 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

ראובן ריבלין: לגבי רשות התעופה האזרחית, נמצא פה חבר הכנסת אמנון כהן.

יעקב ליצמן: הגיעה נציגה לתת הסבר על פנייה מספר 98.

קרן טרנר: רפרנט תחבורה גויס, יש שני רפרנטים לתחבורה.

קרן טרנר: תעופה אזרחית היא בתחום של מי שגויס.

קרן טרנר: יש פיקוח על אמצעי הטייס של התעשיות הביטחוניות.

קרן טרנר: זה במימון התעשיות הביטחוניות.

קרן טרנר: כל פעם רואים מה הצרכים שלהן ומה הן מממנות.

אמנון כהן: הרי מינהל התעופה הפך לרשות.

אמנון כהן: הוא אמר היום שהוא מטיל אגרות על מנת לגייס כסף.

קרן טרנר: אבל זה לא קשור, כי זה מימון מלא של התעשיות הביטחוניות, שצריכות שיפקחו על אמצעי הטייס.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 98?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 98 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה 175 176 – חמישה מיליון שקל לכיבוי אש מהאוויר.

שי חרמש: לא צריך להסביר את זה, כי רואים את זה בטלוויזיה ערב ערב.

נטשה אפשטיין: סוף סוף התקשורת עשתה לנו את העבודה.

נטשה אפשטיין: זה תקצוב הקרן לכיבוי שריפות ממטוסים מהאוויר.

ניסן סלומינסקי: הם אומרים עכשיו שהם כבר עברו את החמישה מיליון שקל.

ניסן סלומינסקי: חסרים להם כבר עכשיו כספים, והמלחמה עוד ממשיכה.

ניסן סלומינסקי: כל הזמן יחזיקו אותם עם חבל וימשכו אותו?

נטשה אפשטיין: לדעתי, הם דיברו על החמישה מיליון שקל, שהם קיבלו בשבוע שעבר.

אבשלום וילן: הרי יש פה דבר אבסורדי.

אבשלום וילן: ועדת הכספים אחרי ה-11 בספטמבר הייתה צריכה לאשר ערבות למטוסי אל על באוויר.

אבשלום וילן: היא כונסה פה למשך שעתיים, כדי שהמטוסים יוכלו לנחות.

אבשלום וילן: פה בזמן מלחמה המטוסים האלה מכבים את השריפות בגליל.

אבשלום וילן: קראתי בעיתון לפני יומיים, שבגלל החמישה מיליון שקל האלה הם הפסיקו לעבוד יומיים.

אבשלום וילן: יש לי בקשה שהמטוסים האלה ימשיכו לעבוד לפי הצורך, ואם יהיה מחסור כספי, הוועדה תתחייב שהיא תמצא לזה מקורות.

ניסן סלומינסקי: לכן ביקשתי שיאשרו יותר כבר מראש.

אבשלום וילן: האבסורד זועק לשמים, הגליל נשרף ופה מחכים לאישור של הוועדה.

שי חרמש: יש פה בעיה יותר חמורה.

שי חרמש: המקור לזה הוא מענקי איזון לרשויות, נכון?

נטשה אפשטיין: זה לא ממענקי איזון, זה מאיזשהו תקציב שלא מנוצל ברשויות.

שי חרמש: אני לא מבין מה זה תקציב לא מנוצל ברשויות.

יעקב ליצמן: אני מכיר את רמי בלינקוב.

יעקב ליצמן: רבותיי, הוא לא ייתן, אל תחשבו שעובדים עליו.

שי חרמש: מכיוון שאני מבין בזה, אני קורא שהורידו חמישה מיליון שקל ממענקי האיזון והעבירו את זה לרזרבה.

שלי יחימוביץ': הורידו את זה ממענקי האיזון?

שלי יחימוביץ': איך אתה יודע?

נטשה אפשטיין: זה לא בא מכסף שמיועד למענקי איזון.

נטשה אפשטיין: זה בא מכסף שמיועד לרשויות על שיפוי לאזרחים ותיקים שלא מנוצל.

נטשה אפשטיין: אנחנו רואים שהוא לא ינוצל עד סוף השנה, כי הרשויות לא דורשות את הכסף.

נטשה אפשטיין: זה כסף שהוא מתוקצב על-פי תחזיות ניצול, והוא לא מנוצל.

שי חרמש: אם כך, זה מאזרחים ותיקים ולא ממענקי איזון?

שלי יחימוביץ': אה, אזרחים ותיקים זה בסדר?

שי חרמש: לא, אזרחים ותיקים זה לפי תקן.

שי חרמש: אם כך, זה לא פוגע במענקי איזון?

נטשה אפשטיין: לא.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 175 176?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 175 176 נתקבלה.

אבשלום וילן: שהמטוסים ימשיכו לעבוד כמה שצריך כדי לכבות שריפות.

יעקב ליצמן: אם אני אקבל פנייה כזאת, אני מבטיח לכם שדברים כאלה מייד נעביר.

יעקב ליצמן: נעבור לפנייה מספר 150 – משרד הפנים.

נטשה אפשטיין: אלה כל מיני התאמות פנימיות בתקציב של משרד הפנים.

נטשה אפשטיין: זה מתאזן לאפס.

יעקב ליצמן: כתוב בגין הבחירות.

נטשה אפשטיין: זה בין היתר מימון הבחירות וכל ההוצאות שהוציאו לפנקס בוחרים לדוגמה.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 150?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 150 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מספר 161, 169 – בינוי ושיכון.

ניסן סלומינסקי: מדובר בשכירות ארוכת טווח לקשישים.

יעקב ליצמן: אבל אני בכל זאת רוצה הסבר.

ניסן סלומינסקי: מאה אחוז.

יעקב ליצמן: אין רפרנט לבינוי ושיכון, ולכן אני לא אעביר את זה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מספר 162 163 – האם יש רפרנט לקליטה?

אמנון כהן: זה חשוב, צריך להעביר את זה.

אמנון כהן: מדובר בעידוד יזמות לעולים חדשים בתעשייה, מסחר ותעסוקה.

ראובן ריבלין: התקיים על זה דיון בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

שלי יחימוביץ': בואו נאשר את זה.

דודו אהרונוביץ: תקציב על סך שני מיליון שקל מיועד לעידוד יזמות לעולים חדשים, לפתיחת עסקים ולמתן עזרה.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה מספר 162 163?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 162 163 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מספר 170 – תקצוב מסלול תעסוקה.

שלי יחימוביץ': אבל על חשבון מה זה?

ראובן ריבלין: זה ויסקונסין?

דודו אהרונוביץ: לא, זה מסלול תעסוקה במיוחד למפונים מחבל עזה.

דודו אהרונוביץ: כל מפעל או כל גוף שמעסיק מפונה מעזה, מקבל תוספת של 1,000 ש"ח עד ל-18 חודש.

ראובן ריבלין: לפי חוק פיצוי פינוי?

משה ברסימנטוב: זה לא מתוקף חוק, אלא זה מסלול שפועל מתוקף העבודה של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

משה ברסימנטוב: יש מסלול תעסוקה שמעודד תעסוקה של אוכלוסיות מיוחדות באזורים פריפריאליים, בין היתר גם של המפונים.

ראובן ריבלין: הייתה החלטת ממשלה בעניין?

דודו אהרונוביץ: כן.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 170?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 170 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה.

יעקב ליצמן: בשבוע שעבר הצבענו על פנייה 116, 118.

יעקב ליצמן: זאת פנייה שצריכה להיות 116 עד 118.

יעקב ליצמן: הצבענו על זה כבר, אבל אני מביא את זה שוב להצבעה.

יעקב ליצמן: מדובר בפנייה 116, 117 ו-118.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 116-188 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה, וזה היה תיקון טעות שנעשתה בשבוע שעבר.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לבקשה מספר 002-25 – העברה מתקציב 2005 ל-2006.

קריאה: זה תקציב של הלשכה לשיקום נכי רדיפות הנאצים.

ניסן סלומינסקי: למה נוצרו עודפים?

ניסן סלומינסקי: יש לנו רגישות מיוחדת לנכים.

סמדר אלחנני: אנחנו לא מקבלים דוח על ביצוע העודפים.

ניסן סלומינסקי: האם העודפים האלה הם מראש "קניפעל"?

משה ברסימנטוב: זה כסף שיוצא.

ניסן סלומינסקי: למה הכסף הזה לא נוצל ב-2005?

משה ברסימנטוב: הוא נוצל ב-2005.

משה ברסימנטוב: נוצרה התחייבות ב-2005, אבל התשלום בפועל נעשה ב-2006, ולכן עבר הכסף מ-2005 ל-2006.

ניסן סלומינסקי: זה עודף מחויב כבר?

משה ברסימנטוב: בוודאי, זה עודף מחויב.

סמדר אלחנני: לא תמיד, לפעמים העודפים הם לא מחויבים.

יעקב ליצמן: מי בעד בקשה 002-25?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט בקשה מספר 002-25 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הבקשה אושרה.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לבקשה מספר 13007, 13008.

יעקב ליצמן: אין תאריך על הדף.

יעקב ליצמן: מי רוצה להסביר את זה?

יעקב ליצמן: מדובר במשרד ראש הממשלה.

נטשה אפשטיין: הרפרנט גויס בצו 8.

יעקב ליצמן: אתם רוצים לאשר את זה?

יעקב ליצמן: אלה עודפים.

שלי יחימוביץ': לאן הם הולכים?

יעקב ליצמן: אני מציע לאשר את זה.

יעקב ליצמן: אלה עודפים מחויבים של ראש הממשלה מ-2005 שעוברים ל-2006.

יעקב ליצמן: מי בעד בקשה 13007, 13008?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט בקשה מספר 13007, 13008 נתקבלה.

יעקב ליצמן: הבקשה אושרה.

יעקב ליצמן: 2.

יעקב ליצמן: תקנות הבזק (תמלוגים) (תיקון), התשס"ו-2006 3.

יעקב ליצמן: תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין) (דמי רשיון ותמלוגים) (תיקון), התשס"ו-2006.

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף הבא: תקנות הבזק (תמלוגים) (תיקון), התשס"ו-2006 ותקנות התקשורת (בזק ושידורים) (שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין) (דמי רשיון ותמלוגים) (תיקון), התשס"ו-2006.

נגה רובינשטיין: הבאנו לכאן שני סטים של תקנות: תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין) ותקנות הבזק (תמלוגים).

שלי יחימוביץ': הכוונה לכבלים?

נגה רובינשטיין: לא, מייד אגיע לכבלים.

נגה רובינשטיין: התקנות מתייחסות לחברות המפ"א (מפעיל פנים ארצי), לחברת "בזק", חברת הוט והחברה שמספקת את הטלפוניה, חברות הרט"ן וחברות המב"ל (מפעיל בין-לאומי).

נגה רובינשטיין: בנפרד, יש תקנות שמתייחסות לחברות הלוויין, אבל יש חברה אחת שהיא YES.

נגה רובינשטיין: אנחנו מקדמים תיקון מקביל, שיחול גם על חברת הכבלים.

שלי יחימוביץ': על כל פנים, כל זה לא מתייחס להוט?

נגה רובינשטיין: כרגע לא.

נגה רובינשטיין: הוט מוסדרת בוועדת כלכלה לצורך הזה.

נגה רובינשטיין: מכיוון שזה תיקון שהוסדר במסגרת חוק ההסדרים, אנחנו נמצאים תחת המטריה של ועדת הכספים.

נגה רובינשטיין: המקרה של הוט הוא מקרה אחר.

אבשלום וילן: אבל כתוב פה "בהקשר זה יצוין, כי הפחתה דומה מוצעת גם לגבי...

אבשלום וילן: בעלי הרשיון לשידורי טלוויזיה בכבלים".

נגה רובינשטיין: נכון, ההסדרה היא הסדרה שווה.

שלי יחימוביץ': אבל אני למשל לא רוצה לאשר את זה להוט.

שלי יחימוביץ': האם העובדה שאנחנו מאשרים את זה משליכה גם על הוט?

נגה רובינשטיין: לכל ועדה יש כמובן את הפררוגטיבה שלה.

נגה רובינשטיין: להגיד שאין משמעות לזה שאת מאשרת לאחד וכן מאשרת לשני - - -

שלי יחימוביץ': אנחנו לא צריכים לאשר להם, הם עוצרים את הכספים לחדשות המקומיות, הם מנוולים.

נגה רובינשטיין: החדשות המקומיות כרגע זה עניין אחר, אבל כרגע זה מוסדר בחוק, והשידורים שלהם מסתיימים ב-31 בדצמבר.

נגה רובינשטיין: זאת לא החלטה עצמאית שלהם.

שלי יחימוביץ': זה נכון, אבל בינתיים הם עצרו את התשלומים.

נגה רובינשטיין: אנחנו כרגע בענייני YES.

יעקב ליצמן: תעשי כמוני, אל תכניסי את הוט ואת YES.

יעקב ליצמן: תישארי עם טרנזיסטור, זה מספיק.

שלי יחימוביץ': אבל כיוון שלא אנחנו מאשרים את הוט אלא ועדת הכלכלה, אם אנחנו מאשרים את זה באופן גורף, ועדת הכלכלה תאשר את זה.

אבשלום וילן: זה לא שייך.

שלי יחימוביץ': היא אומרת שכן.

יעקב ליצמן: זה כאילו את אומרת שאת לא רוצה לאשר את הוזלת תעריף חברת החשמל, כי את כועסת על איזה בית ברחוב אלנבי.

שלי יחימוביץ': לא נכון, אתה מגחיך את זה.

יעקב ליצמן: אולי תסבירי מה זה כבלים.

שלי יחימוביץ': יש YES ויש כבלים, ואלה שתי חברות שונות.

שלי יחימוביץ': ברגע שאנחנו מאשרים ל-YES, באופן אוטומטי אנחנו מאשרים גם לכבלים, ואנחנו צריכים באיזושהי צורה להחזיק להם את היד על הברז, כי הם מתנהגים בצורה מחפירה.

נגה רובינשטיין: זה לא באופן אוטומטי.

יעקב ליצמן: אני מניח שגברתי תצביע נגד.

יעקב ליצמן: מכיוון שזאת תהיה הצבעה דמוקרטית, אם יהיה רוב, נאשר.

שלי יחימוביץ': אולי נוסיף סייג, שזה לא חל אוטומטית?

נגה רובינשטיין: זה לא חל, כי התקנות של הכבלים לעניין השידורים הן תקנות אחרות.

נגה רובינשטיין: בפני הוועדה יש שני סטים של תקנות, שהן תקנות שלא נוגעות לשידורי הכבלים.

נגה רובינשטיין: תקנות הכבלים הן תקנות נפרדות שמובאות בפני ועדת הכלכלה בנפרד עם הפררוגטיבה שלה לקבל החלטה בעניין הזה.

יעקב ליצמן: על מה בכלל מדובר כאן?

נגה רובינשטיין: עד עכשיו דיברתי על הכותרת.

נגה רובינשטיין: מהות התקנות היא הפחתה מדורגת של התמלוגים שמשלמות אותם שווקים שהזכרתי, החל משנת 2006 עד שנת 2010, כאשר בכל שנה מוצע להפחית שיעור של חצי אחוז, מ-3.5% עד 1% בשנת 2010.

ראובן ריבלין: פורז אימץ את זה.

שלי יחימוביץ': אם פורז אימץ את זה, אני נגד.

נגה רובינשטיין: אנחנו מקדמים את התיקון הזה יחד עם משרד האוצר על בסיס חשיבה ארוכת שנים, שנעשית במשרד התקשורת ועל בסיס המלצה של ועדה ציבורית, "ועדת קרול", שחבר הכנסת ריבלין משבתו כשר התקשורת מכיר אותה היטב.

נגה רובינשטיין: אני מציעה שדוקטור אסף כהן, סמנכ"ל כלכלה במשרד התקשורת, יפרט את הרציונלים להפחתה שאנחנו מציעים כאן.

יעקב ליצמן: עד לרגע זה אני לא מבין מילה אחת.

ניסן סלומינסקי: היא העבירה את הכדור למישהו אחר.

אסף כהן: חברות התקשורת כוללות את התקשורת הנייחת - שהיא היום בזק והוט שרק התחילה לספק תקשורת נייחת - ארבע חברות סלולר, שש חברות שמספקות שירותי טלפון לחוץ לארץ.

יעקב ליצמן: צריך רשיון לזה?

ראובן ריבלין: בוודאי.

ניסן סלומינסקי: הם צריכים רשיון ומשלמים כסף.

ניסן סלומינסקי: אסף כהן: וגם החברות YES והוט, כולן על פי חוק צריכות לשלם תמלוגים למדינה.

ניסן סלומינסקי: התמלוגים האלה הם בנוסף לכל התשלומים האחרים: תשלומי מס הכנסה לחוד, תשלומים עבור רשיון לחוד.

דוד טל: זה בנוסף גם לכל הזיכיונות שאנחנו נותנים להם.

שלי יחימוביץ': הם צריכים לשלם תמלוגים, מה זה האלטרואיזם הזה?

אסף כהן: התמלוגים נקבעו כאחוז מסוים מתוך ההכנסות.

אסף כהן: גם אם החברה מרוויחה או מפסידה כסף, היא צריכה לשלם תמלוגים.

אסף כהן: זה עסק עתיק, שנעשתה בו פעם רפורמה אחת בשנת 2001, כשאז היה שר התקשורת ראובן ריבלין.

אסף כהן: אז הרפורמה דיברה על האחדה של שיעורי התמלוגים - החברות שילמו אז תמלוגים בשיעורים שונים - והורדתם עד התייצבותם בשנת 2003 על 3.5%.

אסף כהן: מבחינת היקפים, למשל בשנת 2005 החברות שציינתי ישלמו למדינה בגין תמלוגים סדר גודל של כ-600 מיליון שקל.

שי חרמש: זה ה-3.5%?

אסף כהן: נכון.

אסף כהן: מתוך ההכנסה החייבת, יש הגדרות מה היא בדיוק הכנסה חייבת וכדומה.

אסף כהן: בשנת 2002 התמנתה ועדה ציבורית לבדוק את התחרות בתחום הטלפוניה הנייחת.

אסף כהן: היא עסקה בנושאים מסוימים תחום הטלקום בכלל.

אסף כהן: מדובר בוועדה ציבורית בראשותו של מר רן קרול.

אסף כהן: הוועדה הזאת הגישה המלצות בנושאים של פתיחת השוק לתחרות, ובין היתר התייחסה לנושא התמלוגים בעניין החברות שעליהן דיברתי.

אסף כהן: הוועדה המליצה שם - אני אצטט כמה מהנקודות - שהתמלוגים מהווים נטל מס נוסף על חברות התקשורת, מס מסוג זה אינו ראוי להתקיים בעולם של תחרות.

אסף כהן: היא אמרה שהתמלוגים הם תוספת משמעותית לתשלומי מס הכנסה, בהם מחויבות החברות על-פי חוק.

דוד טל: האם משרד האוצר מסכים לדברים הללו?

אסף כהן: ענף התקשורת מופלה מבחינה זו מענפי משק אחרים בכך שנטל המיסוי החל עליו גבוה מרמת המיסוי הקבועה בחוק לכלל החברות במשק.

שלי יחימוביץ': מה זה כלל החברות?

שלי יחימוביץ': תמלוגים לא כל חברה צריכה לשלם.

אסף כהן: נכון, לכן הם משלמות את כל מה שכל החברות אמורות לשלם, כולל מס הכנסה, וחוץ מזה גם תמלוגים.

שלי יחימוביץ': בסדר, זאת לא אפליה, זה משהו הגיוני לחלוטין שהם ישלמו תמלוגים.

אסף כהן: הוועדה חשבה שלא, ולמה?

אסף כהן: כי בענף הבינלאומי חברות מתחרות אחת בשנייה ולא מחזיקות איזשהו זיכיון או איזושהי בלעדיות.

אסף כהן: הן מתחרות, ולכן אין הגיון כלכלי לקחת מהן את התמלוגים.

אסף כהן: הוועדה אמרה שאין רציונל כלכלי לקחת תמלוגים מהחברות האלה.

אסף כהן: היא גם התייחסה לתמלוגים האלה כמו כל מיסוי.

אסף כהן: הוועדה הזאת אישרה גם הורדה במס החברות, מתוך איזשהו הגיון כלכלי.

שלי יחימוביץ': ההורדה במס החברות חלה על כולם.

אסף כהן: אבל ההגיון אמר שהקטנת מס חברות מסייעת גם לחברות, גם לצרכנים.

שלי יחימוביץ': זה לא הוכח מעולם, אבל לא חשוב.

אסף כהן: נכון, אבל זה מה שנטען.

אסף כהן: אבל התמלוגים הם עוד יותר מעוותים ממס החברות.

אסף כהן: אני אתן לכם דוגמה מענף הטלוויזיה הרב-ערוצית.

אסף כהן: הטלוויזיה הרב-ערוצית הפסידה בשנת 2005 לפני תשלום תמלוגים סדר גודל של קצת מעל 500 מיליון שקל.

דוד טל: אולי הם לא יודעים להתנהל טוב?

שלי יחימוביץ': אבל מה הקשר לרציונל של התמלוגים?

שלי יחימוביץ': אתה אומר שאין רציונל בתמלוגים, וזה דבר מדהים.

שלי יחימוביץ': אתה אומר דבר והיפוכו.

יעקב ליצמן: אז מה?

יעקב ליצמן: אנחנו עושים את זה כאן כל הזמן...

אסף כהן: כשחברות, למשל, מפסידות חצי מיליון שקל, הן לא משלמות מס הכנסה.

אסף כהן: אין להן מס הכנסה, יש מס הכנסה על רווחים ולא על הפסדים.

אסף כהן: לעומת זאת, אותן חברות, למרות שהן הפסידו חצי מיליון שקל, נתנו צ'ק של 80 מיליון שקל למשרד האוצר בגין נושא התמלוגים.

יעקב ליצמן: משלמים תמלוגים גם אם מפסידים?

סמדר אלחנני: כן, זה כמו שכר דירה.

שלי יחימוביץ': זה לא כמו שכר דירה, זה שימוש במשאב.

אסף כהן: זאת נקודה מאוד חשובה, אבל אני רוצה להמשיך את הנקודה הקודמת לפני כן.

אסף כהן: הוועדה המליצה "להמשיך את מדיניות הפחתת שיעור התמלוגים החלה על בעלי רשיונות התקשורת עד ביטולם בעתיד".

אסף כהן: יישום המלצה זו ייעשה בהדרגה, ובהתאם לשיקולים פיסקליים של תקציב המדינה.

אסף כהן: הוועדה אמרה שאין הגיון בתמלוגים, אבל זה בכל זאת זה מקור הכנסה יפה למדינה, וגם כשמפחיתים אותו, צריך לעשות אותו בהדרגה.

שלי יחימוביץ': אני מתנגדת לקביעה, שאין הגיון בתמלוגים, כי זאת הנחת המוצא שלך.

סמדר אלחנני: יש הגיון עצום בתמלוגים.

שלי יחימוביץ': אם הוועדה קבעה, אני חייבת להסכים?

אסף כהן: מתי אתה לוקח תמלוגים?

אסף כהן: ההגיון אומר שאתה לוקח תמלוגים או כשיש לך איזשהו מונופול שיש לו רנטה מונופוליסטית, ואתה אומר "בואו ניקח חלק מהרנטה המונופוליסטית דרך תמלוגים", או כשאתה נותן איזשהו משאב מוגבל, ודרך זה אתה אומר שתקבל החזר על החזר על המשאב המוגבל.

אסף כהן: במקרה הזה שני הדברים לא מצדיקים את התמלוגים בחברות התקשורת, ומדוע?

אסף כהן: כי כשיש לנו כבר מונופול אחד, כמו בזק, התעריפים שלו מפוקחים והדרך למנוע ממנו את אותה רנטה מונופוליסטית נעשית דרך הפיקוח על התעריפים.

אסף כהן: כאשר אנחנו מדברים על משאב מוגבל, אם לחברות הסלולר הוקצו תדרי דור שלישי בסוף שנת 2001, וזה משאב מוגבל, הן שילמו תמורתם מעל מיליארד שקל ובנוסף הן משלמות סכומים לא קטנים תמורת השימוש באותם תדרים מדי שנה.

אסף כהן: מכיוון שהשימוש במשאב מוגבל מטופל בענף התקשורת, הנושא של פיקוח על רנטה מונופוליסטית מטופל בענף התקשורת, הוועדה אמרה שאין רציונל כלכלי לקחת על הכל גם תמלוגים.

אסף כהן: אני מזכיר שהוועדה הגישה את המלצותיה בסוף 2002.

אסף כהן: ההמלצות אושרו על-ידי שר התקשורת, מר ריבלין, ובהחלטת ממשלה.

אסף כהן: מכיוון שיש המלצות כאלה יפות שאומרות שלא צריך את התמלוגים, אלא צריך לבטל אותם באופן הדרגתי, בהתאם לשיקולים פיסקליים וכדומה, ולקח לנו יותר מדי שנים להגיע עם תוכנית להפחתת התמלוגים, התוכנית שבסופו של דבר מוצעת כאן מוסכמת על משרד האוצר, ומדברת על הפחתה הדרגתית מ-3.5% ועל הורדה של 0.5% בשנה, עד הגעה ל-1% בשנת 2010.

שלי יחימוביץ': מה עם אפס אחוז?

שלי יחימוביץ': אם זה כל כך לא צודק ולא מוסרי, למה שישלמו?

אסף כהן: קשה לי להתווכח אתך על הנקודה הזאת באופן אישי, אבל אני אגיד את הדברים באופן יותר משרדי-ממלכתי.

שלי יחימוביץ': אגב, מה אתה חושב באופן אישי?

אסף כהן: אני חושב שצריך לבטל אותם, ביטול הדרגתי עד ביטולם המוחלט.

ניסן סלומינסקי: גם אם הן מרוויחות הרבה?

ראובן ריבלין: הן משלמות מס הכנסה.

ראובן ריבלין: אני אסביר לך מה ההגיון, למרות שההגיון לא היה אז טוב.

ראובן ריבלין: בא שר שהיה מיועד למשרד המשפטים, ואמר לו ראש הממשלה: תהיה שר התקשורת.

ראובן ריבלין: אמרתי לו: מה אני מבין בתקשורת?

ראובן ריבלין: מינו אותי לשר התקשורת.

ראובן ריבלין: התחלתי ללמוד כל לילה במשרד עד 23:00, כי התביישתי שאם מחר בבוקר ידברו אתי לא אבין על מה מדברים.

ראובן ריבלין: הייתה אשת תקשורת מאוד רצינית במערכת, שלא פמפמה לי, אלא הטיפה לי על העניין.

ראובן ריבלין: קודם כל, היא עיתונאית עם דוקטרינה.

יעקב ליצמן: היא יושבת בוועדה כחברת ועדת הכספים?

ראובן ריבלין: גם יושב פה שר תקשורת לשעבר בוועדת הכספים, אנחנו יודעים מי זה?

ראובן ריבלין: היא אישה הגונה ועיתונאית הגונה, למרות הדוקטרינה האישית שלה והאמונה האישית שלה.

שלי יחימוביץ': בגלל הדוקטרינה, לא למרות.

ניסן סלומינסקי: לא, למרות.

ראובן ריבלין: למרות.

ראובן ריבלין: אני רואה בביקורת שלה ביקורת הוגנת, ולכן החלטתי שאני צריך ללמוד את העניין.

ראובן ריבלין: אכן הנושא של מונופוליזם ששרר בענף התקשורת חייב פתיחה לתחרות.

ראובן ריבלין: פתיחה לתחרות הייתה מהפכה, שכל כולה התחילה בגלל ההטפה של התקשורת "מדוע אין תחרות?".

שלי יחימוביץ': אני מעולם לא הטפתי לתחרות, אתה מתבלבל.

שלי יחימוביץ': אני לפעמים בעד מונופול.

ראובן ריבלין: לפעמים היית אומרת דבר מבלי שהיית כאן.

ראובן ריבלין: מדוע שאנחנו נשלם בעד שיחת טלפון שמונה שקלים, כאשר אפשר לשלם שמונה אגורות?

ראובן ריבלין: רק אם נפתח את זה לתחרות.

ראובן ריבלין: לכן ביקשנו לראות, איך פותחים את זה לתחרות.

ראובן ריבלין: מה ההגיון מאחורי תמלוגים?

ראובן ריבלין: כאשר המדינה לוקחת משאב שנתון לה, היא נותנת את זה לאיזשהו משקיע, שעושה במשאב רווחים או עסקים, ואומרים לו: לא מעניין אותנו איך אתה מנהל את העניינים, אתה משלם כפי שאמרה סמדר אלחנני שכר דירה שגלל שימושך במשאב של המדינה.

ראובן ריבלין: המשאב הזה שווה תמלוגים, שקבענו פעם ל-8%.

ראובן ריבלין: לאחר מכן פתחנו את השוק לתחרות.

ראובן ריבלין: הזעקה יצאה מבזק, לא מהבעלים ומבעלי ההון, אלא מהעובדים, שאמרו שברגע שאנחנו מורידים את התמלוגים, הם ייכנסו לתחרות ויהיו מאוימים על ידי אנשים חדשים, "באנדלינג" וכל אותן תשתיות שיצרנו.

ראובן ריבלין: הקמנו את "ועדת קרול", שישבה על המדוכה, ובסופו של דבר הוציאה מסקנות שהולכות לרוחב כל נושא התחרות.

ראובן ריבלין: היו לי הרבה הסתייגויות לגבי אמירותיה, אבל בסופו של דבר מצאנו את הנוסחה שהתקבלה על-ידי הממשלה.

ראובן ריבלין: משום מה, שר האוצר החליט שלא ניתן להעביר את נושא התקשורת, כאשר יגיעו לנושא שבו הכנסת תיתן דעתה לעניין זה, דבר שאני התנגדתי לו.

ראובן ריבלין: אני חשבתי שהכנסת צריכה לדון בכל נושא הפתיחה לתחרות ובכל "ועדת קרול" כהצעת חוק נפרדת ובאה לידי גיבוש על ידי הכנסת בשבעה תמימים במהלך עניינים רגיל.

ראובן ריבלין: החליט משרד האוצר שהוא רוצה להביא את זה בדרך של חוק ההסדרים.

ראובן ריבלין: לכן זה הגיע לכאן ולא לוועדה של חבר הכנסת אמנון כהן.

ראובן ריבלין: לכן אנחנו מצווים לדון היום בשאלות עקרוניות מבחינת ניהול המשק במדינה לעומת הנושאים שוועדת הכספים מטפלת בהם.

ראובן ריבלין: אם הדיון הזה היה נערך בוועדת הכלכלה, אני מתאר לעצמי, שהוא היה מייחד שלושה, ארבעה שבועות לדיונים רק בנושא זה.

ראובן ריבלין: "ועדת קרול" היא ועדה שנתקבלה על-ידי כל אלה שהיו חברי ועדת הכלכלה באותה עת, ביניהם חברי הכנסת דוד טל ווילן.

ראובן ריבלין: זה כמובן מפגש רצונות ופשרות בין כל מיני מאבקים בתוך מקבילית הכוחות של ניהול המשק ומשק התקשורת.

ראובן ריבלין: בהחלט יכול להיות מצב שבו היום מפירים בצורה בוטה זכיינים שונים את התנאים שלהם.

ראובן ריבלין: אני לא מציע לעשות איתם חשבון, כאשר מדובר במשק כולו, כי אם למשל חטאו הכבלים, מדוע שהלוויין יסבול?

ראובן ריבלין: או אם חטא הלוויין, מדוע שהכבלים יסבלו, או כל חברות השיחות הבינלאומיות?

ראובן ריבלין: כשיש תקנות שחלות על כל הדברים שקשורים למערכת התקשורת בישראל, אני מציע שנתייחס אליהן כאל דבר שהוא מערכתי.

ראובן ריבלין: כאשר יבואו הכבלים וידרשו מאתנו דברים שהם מיועדים ומיוחדים רק להם, אז נבוא ונתחשב.

אמנון כהן: אם זה לא יגיע לפה, היא חוששת שזה יעבור לשם.

ראובן ריבלין: אני לא מציע שבהינף יד ניקח אחריות על עצמנו, זה דבר שהוא לא מתקבל על הדעת.

ראובן ריבלין: אתה לא יכול לעצור את כל התקשורת בארץ רק בגלל שהכבלים, שלא בצדק - - -

דוד טל: אתה לא צריך שום דבר, אתה רק מאפשר להם לשלם 3.5% במקום 1%.

דוד טל: אגב, הראש הזה שאמר שצריך לשלם 3.5% תמלוגים הוא הראש ההוא ממשרד האוצר.

ראובן ריבלין: אני ראיתי בקשות של חברי כנסת, שהיו הרבה יותר תמוהות בעיניי מאשר מתווה שאושר גם על ידי הממשלה וגם על ידי הכנסת בחוק ההסדרים.

ראובן ריבלין: תבקש בקשה לבטל את "ועדת קרול", אבל בינתיים זה מה שנקרא מסלול אוטומטי, שבאנו ואישרנו אותו בעבר.

ראובן ריבלין: אם אתה רוצה היום לעשות רביזיה בגלל שלא משדרים את החדשות המקומיות, זה דבר חשוב ביותר.

ראובן ריבלין: תמלוגים הם דבר הגיוני, כאשר אתה מקבל משאב שהוא מוגבל ונותנים לך את הרשות לעשות בו כבתוך שלך באופן בלעדי.

יעקב ליצמן: אתה ממליץ לאשר את זה או לא?

ראובן ריבלין: בוודאי שאני ממליץ לאשר.

ראובן ריבלין: ברגע שפתחת לתחרות, אתה הסכמת מראש שאתה תוריד את התמלוגים, כי בסופו של דבר המדינה תקבל את אותו כסף.

שלי יחימוביץ': יש שני דברים שונים: האחד זה סנקציה שאני רוצה להפעיל על הכבלים, בגלל שהם מתנהגים בצורה מחפירה, ולא מעבירים כספים ומנסים לקבוע עובדה מוגמרת עוד טרם פקיעת החובה שלהם לתקצב את החדשות המקומיות.

שלי יחימוביץ': תוך שהם יודעים שיש חקיקה בדרך, שנועדה לחייב אותם להמשיך, הם כבר חונקים אותם ולא מעבירים כספים.

ראובן ריבלין: אני מדבר על ערוץ טלוויזיה שעלה לשידור, ובחיים לא מילא אפילו תנאי אחד מתנאי המכרז שהוא הלך אליהם.

ראובן ריבלין: אם הייתי יודע שאלה תנאי המכרז, הייתי מגיש את המכרז בעצמי, כי הוא היה אומר "הממשלה תשלם לי".

שלי יחימוביץ': זה עניין אחד.

שלי יחימוביץ': אני חוששת לאשר פה את ה-5% האלה או כמה שזה לא יהיה, כי זה ישליך מייד גם על הכבלים, ואותם אנחנו צריכים להחזיק קצר.

יעקב ליצמן: מישהו חושב שלא משדרים חדשות - - -

שלי יחימוביץ': ליצמן, גם אתה שלא רואה טלוויזיה, תסכים אתי שדווקא החדשות המקומיות חשובות לפריפריות ולעיירות הפיתוח.

יעקב ליצמן: עוד מעט יגיעו להסדר.

שלי יחימוביץ': זה דבר אחד, שאני שמה אותו בצד ולא לוקחת אותו בחשבון.

שלי יחימוביץ': אני חולקת לחלוטין על ההנחה, שברגע שיש תחרות צריך לשחרר מתשלום תמלוגים.

שלי יחימוביץ': משלמים תמלוגים על שימוש במשאב.

שלי יחימוביץ': מבחינתי, זמן אוויר זה משאב טבע, שהמדינה מעניקה לזכיין והוא צריך לשלם עליו.

שלי יחימוביץ': אם יש תחרות, שכולם ישלמו אותם תמלוגים וימשיכו לקיים ביניהם תחרות.

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת ריבלין, אני מסרבת לקבל את טענתך שמדובר בעדכון אוטומטי ואנחנו כבר לא צריכים לעשות שיקול ערכי.

שלי יחימוביץ': אני יושבת פה ובודקת כל דבר לגופו באופן ערכי מחדש, ואני מתנגדת להצביע בעד זה.

שלי יחימוביץ': זה לא נכון.

שלי יחימוביץ': הנחת היסוד שהם לא צריכים לשלם תמלוגים היא הנחה שגויה, ואני לא רוצה לסייע לה.

שלי יחימוביץ': אני ממליצה להצביע נגד.

אמנון כהן: ללא קשר לנושא הזה, קראתי ידיעה שחברת אורנג' סגרה את האפשרות שמירס ייתן לאזרחים להתקשר לחוץ לארץ.

אמנון כהן: האם הידיעה הזאת נכונה?

יעקב ליצמן: זה לא שייך.

אמנון כהן: אם נציגי המשרד פה, רציתי לשאול האם זה נכון.

אמנון כהן: אין לי בעיה שיתנו לי תשובה בסוף.

יעקב ליצמן: אני צריך להתחשבן אתך, כי הלכת לרדיו לתקוף אותי בגלל שני מיליון שקל.

יעקב ליצמן: אני צריך להגיב על זה בזמן שאתה יוצא החוצה.

יעקב ליצמן: אם אתה מדבר שם, אני אדבר כאן.

ניסן סלומינסקי: באיזה רדיו?

יעקב ליצמן: זה פירטי, כי ברגע שאנחנו יושבים כאן והוא יוצא החוצה לדבר, זה לא פייר.

יעקב ליצמן: תסתכל על איזה שטויות אנחנו מדברים, על שני מיליון שקל לבית כנסת במצב כזה.

יעקב ליצמן: אתה רוצה שאני אתחיל לפתוח את הפה על קיבוצים שקיבלו פה כסף?

יעקב ליצמן: מה זה ים המלח ומי זה ים המלח?

יעקב ליצמן: אל תהיה תמים אתי.

אבשלום וילן: אל תמשוך אותי בלשון.

יעקב ליצמן: אני אצא החוצה לתקשורת, ואני אגיד שקיבלתי שני מיליון שקל לבית כנסת, אבל מה קיבל ים המלח.

יעקב ליצמן: בכל אופן, תהיה ישר ותגיד שאתה עומד לתקוף אותי, כדי שאתקוף אותך גם.

סמדר אלחנני: הנקודה שאני רוצה להעלות בפני חברי הכנסת היא עוד יותר עקרונית ממה שאמרה חברת הכנסת יחימוביץ.

סמדר אלחנני: אני לא קראתי את הדוח של רן קרול, אני צריכה להסתמך על הציטוטים מתוך דוח קרול.

סמדר אלחנני: אני מצטערת שאני הולכת לחלוק עכשיו על עמיתי ממשרד התקשורת.

דוד טל: את רומזת שיש אפשרות שהוציאו דברים מהקשרם?

סמדר אלחנני: לא קראתי את הדוח.

יעקב ליצמן: את הולכת להגיד לנו שאת חולקת על - - -

סמדר אלחנני: אני חולקת על זה, בגלל הכיוון.

סמדר אלחנני: מה הם אומרים?

ראובן ריבלין: כדאי שתקראי את דוח "ועדת קרול" קודם.

סמדר אלחנני: אני אקרא, אבל אני אומרת מה הכיוון.

סמדר אלחנני: חבר הכנסת ריבלין, אני מצטערת שאנחנו לא בדיוק באותו כיוון.

סמדר אלחנני: הם אומרים פה שלא צריך לשלם תמלוגים.

אמנון כהן: זה מצריך דיון מעמיק.

סמדר אלחנני: דיברו על ים המלח, אז אני אביא לכם כדוגמה את ים המלח.

סמדר אלחנני: המשאב ששמו ים המלח, החברה שמנצלת אותו משלמת תמלוגים למדינת ישראל, וכולנו נהנים מכך שיש למדינה הכנסות.

נגה רובינשטיין: כי מדובר במשאב מוגבל, וזאת בדיוק ההבחנה.

סמדר אלחנני: כיוון שיש די הרבה דיונים על התקשורת, גם הקווים האלה מוגבלים, הצבא רוצה אותם והתקשורת רוצה אותם, אחרת לא היה צריך לתת רישיון.

סמדר אלחנני: אם זה לא מוגבל, לא צריך לתת רשיון.

סמדר אלחנני: אני רוצה לעצור פה את המגמה, שאומרת שלא צריך לשלם תמלוגים.

סמדר אלחנני: חבר הכנסת ליצמן, אתה אמרת שאתה לא צופה בשידורי הלוויין.

סמדר אלחנני: אלה שצופים בשידורי הלוויין, משלמים דרך התשלום שלהם לחברת הלוויין שמשלמת תמלוגים למדינת ישראל.

סמדר אלחנני: הם בעצם חוסכים לקבוצה שאיננה מסתכלת בטלוויזיה ונותנים לה פיצוי.

יעקב ליצמן: את רוצה לשכנע אותי לצפות בשידורי הצלחת?

סמדר אלחנני: אם אתה שואל אותי, דרכיך הן דרכים נכונות, אבל אני מנסה להביא לפה את הצד הכלכלי.

סמדר אלחנני: הם אומרים שהתמלוגים האלה, ברגע שמשלמים אותם, מתגלגלים על הצרכן.

סמדר אלחנני: לאו דווקא.

סמדר אלחנני: התמלוגים עשויים להקטין להם את הרווח, לא את העלות לצרכן, אלא את הרווח של החברות.

סמדר אלחנני: התמלוגים ושכר דירה זאת אותה נקודה.

ראובן ריבלין: כאשר נמכרה בזק בהפרטה, האם הבעלים שרכש אותה ידע על דוח "ועדת קרול" והאם הוא לקח אותו כחלק מהתנאים?

סמדר אלחנני: אני לא יכולה לענות על זה.

סמדר אלחנני: צריך תמיד לחשוב על אלה שאינם נהנים מזה, ועל כל אוצרות הטבע שמדינת ישראל מעמידה לרשות חברות.

סמדר אלחנני: אי אפשר בקלות כזאת לוותר על תמלוגים.

אבשלום וילן: תודה ליושב ראש.

אבשלום וילן: אם אני צריך לסדר ראיון ב"קול ישראל", אסדר אותו.

אבשלום וילן: אני חושב ששר התקשורת לשעבר צודק.

אבשלום וילן: אני מדבר כחבר כנסת שרגיש למשאבי הלאום ולחלוקה שוויונית לא פחות פה מעמיתיי בשמאל.

שלי יחימוביץ': אני לא בשמאל, אני במפלגת העבודה.

אבשלום וילן: אני חושב שהיום צריך לשאול איפה עומדת מפלגת העבודה בעקבות המלחמה הזאת.

יעקב ליצמן: אתה תומך בזה?

אבשלום וילן: כל זמן שבזק הייתה מונופול, היא גם התנהגה כמונופול, ומי ששילם את המחיר היה הצרכן.

אבשלום וילן: כאשר החלטנו על פתיחה לתחרות, מטבע הדברים, חלק מהאינסנטיב שחברות ייכנסו זה הורדת התמלוגים.

אבשלום וילן: חברת הכנסת יחימוביץ, את מסתכלת על דבר אחד, על הממשלה, ואני מסתכל על הצרכן.

אבשלום וילן: צרכן הטלפוניה ישלם פחות, וזה העיקרון.

שלי יחימוביץ': מי אמר לך?

שלי יחימוביץ': אני לא מאמינה שאני שומעת את זה.

שלי יחימוביץ': ממתי הקלות על חברות מקלות על הצרכן?

שלי יחימוביץ': ספר על זה, זה פשוט לא נכון.

אבשלום וילן: זה בכל העולם.

אבשלום וילן: אני יכול לתת לך דוגמאות.

שלי יחימוביץ': זה ממש לא נכון.

אבשלום וילן: את לא מכירה את הנושא.

אבשלום וילן: קחי כדוגמה את הסלולר במזרח אירופה.

אבשלום וילן: מדינות מזרח אירופה מהסלולר גובות הון ענק.

מגלי והבה: חברת הכנסת שלי יחימוביץ צודקת.

יעקב ליצמן: עד לרגע זה האופוזיציה תומכת והקואליציה מתנגדת.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לדעת, האם הם התחייבו שהם מורידים מחירים בהתאם להפחתה בתמלוגים?

אבשלום וילן: כאשר נפתחה תחרות, בקווים הבינלאומיים המחירים ירדו לשליש.

שלי יחימוביץ': בבנקים יש תחרות.

אבשלום וילן: אין תחרות בבנקים.

אבשלום וילן: את לוקחת דוגמאות ממין שאינו מינו, ולכן את עושה טעות.

שלי יחימוביץ': כך גם בהפרטת בתי הזיקוק.

אבשלום וילן: בתקשורת בכל הדוגמאות האחרות זה מוריד מחירים.

שלי יחימוביץ': דוגמה אחת הבאת לי.

אבשלום וילן: גם ההתניה הזאת לא מוסרית כשיטה.

אבשלום וילן: זה שחבר הכנסת ליצמן על מכונת רטנגן באופן חד-פעמי עושה מהלך כזה, בסדר.

שלי יחימוביץ': אני שמתי את ההתניה בצד.

שלי יחימוביץ': אני מתנגדת להפחתת תמלוגים.

אבשלום וילן: אני חושב שכמו שקרה במחירי השיחות הבינלאומיות וכמו שקרה גם בדברים אחרים, במקרה הזה הצרכן ירוויח.

שלי יחימוביץ': זה מוצר חדש לגמרי, זה כמו שתגיד לי שטייפרקורדר ירד במחיר.

ראובן ריבלין: חשבו שאני מטורף, כשאני אמרתי שבשנת 2006 תהיה חדירה של אינטרנט בארץ של - - -

אבשלום וילן: חברת הכנסת יחימוביץ, דווקא בשוק התקשורת יש הרבה מאוד דוגמאות שהתחרות הורידה מחירים.

סמדר אלחנני: התחרות הורידה את המחירים, לא הורדת התמלוגים.

שלי יחימוביץ': הורדת מס חברות השפיעה על הצרכן?

שלי יחימוביץ': היא לא השפיעה על הצרכן.

ראובן ריבלין: יש הבדל בין מס לתמלוגים, כי מס את משלמת על רווח.

אבשלום וילן: ההתנגדות היא לתמלוגים כשיטה.

אבישי ברוורמן: אני מבקש שקודם כל הגברת רפאלי תביא שתי דוגמאות, ואחרי זה אדבר.

מיכל רפאלי: אני מייצגת את YES וחברת הלוויין.

דוד טל: כן, חבר הכנסת ברוורמן?

דוד טל: אדוני, אינך רשאי להעביר את הזכות שניתנה לך למישהו אחר.

דוד טל: אינך רשאי, אבל אני מאפשר לגברת רפאלי לדבר.

מיכל רפאלי: אני שנים רבות בענף הזה.

מיכל רפאלי: אני גם הייתי יושבת ראש מועצת הכבלים.

מיכל רפאלי: מזה שנים אני מכירה את הנושא.

מיכל רפאלי: אני מבקשת להגיד שני דברים לחברת הכנסת יחימוביץ.

מיכל רפאלי: קודם כל, במשק הזה יש מאות חברות מצליחות, חלקן מצליחות הרבה יותר מחברות התקשורת.

מיכל רפאלי: אף אחת מהן, לא תנובה, לא אמדוקס, לא נייס, לא תדיראן, לא משלמת תמלוגים.

מיכל רפאלי: החריג הוא ענף התקשורת.

מיכל רפאלי: החריג נולד לפני הרבה שנים.

ראובן ריבלין: חברת החשמל משלמת תמלוגים וגם חברות בז"ן - - -

מיכל רפאלי: מונופולים משלמים.

מיכל רפאלי: היום אין מונופולים בענף התקשורת, כולם מתחרים בכולם תחרות עזה, כאשר עבור חלק מהחברות התחרות קשה במיוחד.

דוד טל: האם אי אפשר שתהיה גם תחרות עזה, ככל שתהיה עזה, וגם שישלמו תמלוגים?

דוד טל: אם היית אומרת שמדובר באפס אחוז תמלוגים, אולי הייתי יכול להבין, אבל אם את מורידה את זה מ-3.5% ל-1%, למה 1% זה בסדר ו-3.5% זה לא בסדר?

דוד טל: למה 2.5% זה בסדר ו-4% זה לא בסדר?

מיכל רפאלי: אתה ממש עוזר לי.

מיכל רפאלי: קודם כל, אני מסכימה אתך שזה צריך להיות אפס תמלוגים.

מיכל רפאלי: אני חושבת שזה צריך להיות אפס תמלוגים.

מיכל רפאלי: אני מבקשת שיירשם בפרוטוקול, שכולנו מקווים שה-1% הזה ירד פעם לאפס.

מיכל רפאלי: גם חברת הכבלים וגם הלוויין משלמות בנוסף ל-3.5% תמלוגים האלה 8% מהכנסותיהן להפקות מקור, הן יוצרות כל שנה 280 מיליון שקל עבודה לתעשיית היוצרים, תרבות ישראלית וחומרים ישראלים.

דוד טל: אני חושב שכמו שלפואד סניורה היה צריך לתת טישו, עכשיו ניתן טישו לחברות האלה.

דוד טל: גברתי, על דעת זה החברות הללו נכנסו למכרז ולרשיון ולכל שאר הדברים הללו.

דוד טל: על דעת זה הן נכנסו, והן ידעו שזה בסדר.

שלי יחימוביץ': ואחרי שהן נכנסו הורידו להם תמלוגים.

דוד טל: את רוצה שאני אזכיר לך על דעת מה נכנסו ערוצי טלוויזיה, למשל ערוץ 10, ולאחר מכן הורידו להם את הרגולציה ועוד הורידו ועוד הורידו?

מיכל רפאלי: כל חברה במדינת ישראל יכולה לבוא למשרד התקשורת, לקחת רשיון ולהקים לוויין.

מיכל רפאלי: יכול להיות שהיא תשאל אם זה כדאי, אבל אם היא לא תשאל, היא יכולה לקחת רשיון, להקים 10 לוויינים ולהתחרות.

מיכל רפאלי: זה לא משאב מוגבל.

מיכל רפאלי: אנחנו משתמשים בלוויין עמוס, שהוא הלווין הכי יקר שיש, אבל הוא הלוויין של המדינה.

מיכל רפאלי: זה לא משאב של אף אחד.

מיכל רפאלי: אנחנו משלמים על זה מיליונים.

מיכל רפאלי: יכולנו להשתמש במשהו אחר ולשלם חצי.

מיכל רפאלי: אנחנו חברה מסחרית, כשעלינו לאוויר, ביקשו מאתנו לעבוד עם הלוויין הישראלי.

מיכל רפאלי: אנחנו עובדים אתו.

מיכל רפאלי: זה לא משאב של אף אחד.

שלי יחימוביץ': מה הקשר?

מיכל רפאלי: אנחנו לא יושבים על משאב של אף אחד.

שלי יחימוביץ': האוויר.

מיכל רפאלי: תדרים לווייניים הם לא משאב של אף אחד.

שלי יחימוביץ': עמוס זה כלי עבודה, זה לא משאב.

שלי יחימוביץ': הם משתמשים בו כמכשיר, אז מה הם מתהדרים בזה שהם משתמשים בעמוס?

אבישי ברוורמן: קודם כל, תחרות טובה לכל מדינה.

אבישי ברוורמן: אם חס וחלילה יתחילו לדבר על כך שתחרות היא לא טובה, אני חוזר על מה שאמר חבר הכנסת וילן לגבי הבנקים.

אבישי ברוורמן: הבעיה היא שיש מונופול של שני בנקים גדולים.

אבישי ברוורמן: אם היה בנק שלישי גדול ועוד בנק רביעי, זה היה משפר את התחרות.

אבישי ברוורמן: בענף התקשורת נעשו פעולות ברוכות מאוד לגבי התחרות.

אבישי ברוורמן: גם תחרות לא יכולה להיות פראית, ולכן צריך להגן על זכויות עובדים.

אבישי ברוורמן: אני חושב שבענף התקשורת בסך הכל יש הצלחה במדינת ישראל בכיוונים בהם היא הלכה.

אבישי ברוורמן: דיבר פה חבר הכנסת אבשלום וילן על התרבות.

אבישי ברוורמן: לצערי, היום בטלוויזיות ובתקשורת כולם רוצים להביא למקסימום של מספר צופים.

אבישי ברוורמן: התוצאה היא המכנה המשותף הנמוך ביותר ודרגת הגירוי הגבוהה ביותר, וזה חלק משקיעת המערב.

אבישי ברוורמן: את זה, לצערי, לא נפתור בוועדת הכספים.

אבישי ברוורמן: פה יש בעיות הרבה יותר עמוקות, כשהולכים על המסרים הנמוכים ביותר רק כדי לעשות כסף.

אבישי ברוורמן: אני מצטרף לידידי שר התקשורת לשעבר, שיש שמועות שאולי אפילו הוא יהיה נשיא בישראל.

אבישי ברוורמן: אני חושב שבמקרה הזה אנחנו צריכים להמליץ על דוח "ועדת קרול".

אבישי ברוורמן: אני חבר רק בוועדות הכספים והכלכלה.

אבישי ברוורמן: הייתי שמח אם לאחר מכן יתחילו דיונים הרבה יותר עמוקים בוועדת הכלכלה לגבי כל נושאי התקשורת והתחרות, אבל לא הייתי עכשיו מעכב את זה.

אבישי ברוורמן: אני תומך בעמדת משרד האוצר להעביר את הנושא הזה.

דן זייצ'ק: מדברים פה הרבה על משאב, ויש פה התייחסות כוללת לכל שוק התקשורת.

שלי יחימוביץ': אני רוצה למחות על זה שאנחנו נותנים רק ללוביסטים אינטרסנטים לדבר, ולא שומעים למשל נציג של הציבור.

דוד טל: כל מי שנרשם, קיבל זכות דיבור.

שלי יחימוביץ': אבל אנחנו לא ידענו שזה יתפתח לדיון כזה, ולכן לא הזמנו אנשים שיכולים לייצג אינטרסים של הציבור או השקפה אחרת.

אמנון כהן: את מייצגת את הציבור.

דוד טל: מי שירצה להתייחס לנושא, יוכל להירשם, ואני אאפשר לו.

דוד טל: אם תרצו שנדחה את הדיון הזה ושיהיה המשך דיון, נדחה אותו.

דוד טל: אולי גברתי מציעה להקים ועדת משנה קטנה שתעסוק בנושא הזה, בלי כל הפורום הגדול?

דן זייצ'ק: יש פה התייחסות מאוד נרחבת לנושא המשאב.

דן זייצ'ק: אצלנו בתחום הבינלאומי פתחו את השוק לפני שנה לתחרות, ונכנסו עוד שלוש חברות לשוק.

דן זייצ'ק: אין פה שום משאב של המדינה, שאנחנו משתמשים בו.

דן זייצ'ק: אנחנו מתחרים גם בחברות בינלאומיות אחרות, לדוגמה: אנחנו עושים רשתות בינלאומיות לספקים בארץ ומתחרים עם חברות, כמו T

דוד טל: אני רוצה להבין על דעת מה קבעו שתשלמו 3.5% תמלוגים, אם במשרד האוצר - או מי שקבע את המכרז - לא סברו שזה משאב מוגבל?

דן זייצ'ק: כשפתחו את השוק לתחרות בשנת 1997 , קבעו מכרז והכניסו את קווי זהב וברק ונתנו להם זיכיון ובלעדיות עד שנת 2002.

דן זייצ'ק: בשנת 2002 נפתח השוק לתחרות כוללת.

דן זייצ'ק: עכשיו אין זיכיון, המחירים ירדו בצורה משמעותית, רק ששכחו לבטל את התמלוגים.

דן זייצ'ק: הזיכיון נכון היה לתקופת המכרז לתקופה מוגבלת עד 2002.

דן זייצ'ק: פתחו את השוק לתחרות, אין פה שום מגבלה, אין פה שום משאב.

דן זייצ'ק: אנחנו מתחרים בחברות בינלאומיות אחרות שפועלות בארץ, ובגלל שהן לא כפופות לחוק פה, הן לא משלמות תמלוגים.

דן זייצ'ק: יש פה תחרות על המחירים.

דן זייצ'ק: אפשר לראות שהמחירים בתחום הזה יורדים.

דוד טל: אבל אתה עדיין סבור שזה יהיה מעוות, מפני שעדיין יגבו מכם 1%.

דן זייצ'ק: אני חושב שהיה צריך לבטל את זה, ברגע שנתנו רשיונות לכל המפעילים האחרים.

דוד טל: ואם לא ביטלו את זה, יכול מאוד להיות שיש סיבה לזה.

דוד טל: אם זה משאב מוגבל, אתה מסכים אתי שצריך לשלם תמלוגים.

דוד טל: גם אם מורידים את התמלוגים מ-3.5% ל-1%, עדיין אתה משלם תמלוגים.

דן זייצ'ק: אני חושב שההתייחסות אלינו צריכה להיות נפרדת.

דן זייצ'ק: אומנם אנחנו נכנסים תחת כל התקנות האלה, אבל בתחום הבינלאומי ניתנו רשיונות, אין שום משאב, אין שום מגבלה.

דוד טל: אסף כהן, אולי תסביר אתה מדוע בכל אופן "ועדת קרול" שעשתה עבודה נפלאה, כפי שאמר שר התקשורת לשעבר, הותירה על כנה לפחות 1%?

ראובן ריבלין: היא לא עשתה עבודה נפלאה, לא אמרתי שהיא נפלאה.

ראובן ריבלין: היא עשתה עבודה שבאה לידי ביקורת ציבורית של הכנסת בצורה ממצה, ויש בה הגיון רב בהורדת תמלוגים.

ראובן ריבלין: אני לא נותן לה ציונים.

דוד טל: בסדר, אל תיתן ציונים.

דוד טל: אני סבור שאם נשענים על הטענה שזה לא משאב מוגבל, צריך לפטור את זה בכלל מתמלוגים.

דוד טל: אם בכל אופן משאירים 1%, באותה מידה הייתי יכול להשאיר 2% ו-3%.

אבשלום וילן: אבל למה לא לעשות את זה יותר בהדרגה?

ראובן ריבלין: האמת היא שאנחנו פתחנו תחרות, ולא ידענו אם התחרות תצליח או לא.

ראובן ריבלין: לא רצינו לפטור מתמלוגים אדם, כאשר הוא נמצא בתחרות שלא קיימת.

ראובן ריבלין: אמרנו שנפתח לתחרות, נראה האם התחרות מתפתחת, ואז נפחית את התמלוגים.

שלי יחימוביץ': אבל אין התניה כזאת, זה לא נכון.

שלי יחימוביץ': אתה בעצמך שזה לא אוטומטי.

שלי יחימוביץ': אתה אומר בעצמך, שזה תהליך שלא מותנה בכלום, לא בהורדת מחירים.

ראובן ריבלין: אסביר לך למה זה אוטומטי.

ראובן ריבלין: זה אוטומטי בהתניה אחת, שאכן התחרות יצאה לדרך, והיא מתממשת הלכה למעשה.

ראובן ריבלין: באים אנשי משרד התקשורת, ואומרים: בהתאם ל"וועדת קרול", פתחנו את השוק לתחרות, ואכן התחרות קנתה לה שליטה בתוך כל המערכת הכלכלית הישראלית.

שלי יחימוביץ': "ועדת קרול" קבעה את ההורדה עוד לפני.

ראובן ריבלין: אם למשל היינו רואים שהתחרות לא הייתה תופסת תאוצה, היינו צריכים לכנס את ועדות הכנסת, על-פי בקשת הממשלה, ולבטל את אותו דבר שאנחנו אישרנו, ולכן זה בא בפרוצדורה הזאת.

ראובן ריבלין: ההנחה - שיכול להיות שהיא הנחה לא נכונה - שהתחרות אמנם בעיצומה ומתנהלת, היא הנחה שניתנת לערעור.

שלי יחימוביץ': אני בכלל לא מקבלת את ההתניה הזאת.

דוד טל: סדר היום עמוס לעייפה.

דוד טל: אני חושב שהנושא הזה מאוד עמוק ויש לו עוד פנים אחרות שלא דנו בהם.

דוד טל: נמצאים פה גם אנשי האוצר שרצו להאיר את עינינו.

דוד טל: אני חושב שאנחנו נדחה את הדיון הזה לעת אחרת, ונמשיך בסדר היום.

דוד טל: הגיע יושב הראש.

דוד טל: אני אבקש שנדחה את ההצבעה לעת אחרת, מכיוון שיש לנו סדר יום עמוס.

יעקב ליצמן: אנחנו נצביע בעוד שתי דקות.

שלי יחימוביץ': לדעתי, אתה צריך למחות, חבר הכנסת דוד טל.

שי חרמש: אני לא מבין למה צריך לדחות את זה.

יעקב ליצמן: בגלל שסדר היום עמוס, נצביע בעוד שתי דקות.

ערן ניצן: קודם כל, אני רוצה להדגיש שהמהלך בוודאי נעשה בשיתוף עם משרד ושר האוצר.

ערן ניצן: על שולחן הוועדה גם מונח אישור שני השרים.

ערן ניצן: אנחנו שותפים למהלך הזה, מכוח הוועדה הציבורית, שבה גם אנחנו ישבנו וכן לאמירה הכלכלית שלה בנוגע לתמלוגים, שבסופו של יום בוודאי בשוק תחרותי מסתכמת לא באיזה גליק גדול, אלא בעיקר בייקור שירותים, שבסוף מושתתים על הצרכנים.

ערן ניצן: מהטעם הזה ומהטעם שאנחנו מזהים את התמלוגים כעיוות, אנחנו רוצים לתקן את העיוות הזה.

ערן ניצן: זה מסתדר יחד עם מדיניות האחדת המס.

ערן ניצן: הרבה פעמים אנחנו נאבקים כדי לבטל הטבות מסוימות מהטעם הזה.

ערן ניצן: מאותו טעם אנחנו חושבים שגם ראוי לבטל את הצד השני במקרה הזה, שבו יש עודף של מס.

ערן ניצן: חשוב לי מאוד לציין לגבי המתווה, ש"וועדת קרול" מתארת שהדבר הזה ייעשה תחת מגבלה תקציבית.

ערן ניצן: המגבלה התקציבית היא זאת שהכתיבה את המתווה שמוצע לוועדה, והיא זאת גם שמסיימת את המתווה בשלב הזה ב-1%.

ערן ניצן: צריך להבין שטכנית אצלנו בבית כשאנחנו שותפים למהלך מן הסוג הזה, אנחנו כותבים בהפסד ההכנסות בשנה ובכל השנים שמלוות את המהלך הזה את אובדן ההכנסות הזה.

ערן ניצן: אנחנו מוגבלים תחת ההגבלות הפיסקליות אצלנו, ולכן במשא ומתן יחד עם החברים ממשרד התקשורת כרגע נקבע המתווה הזה.

דוד טל: זה נתון לשינוי בעתיד.

ערן ניצן: בתיקון תקנות אפשר לעשות את זה.

ערן ניצן: המתווה שנקבע הוא בהתאם למגבלות שאנחנו מצויים בהן ובהתאם להבנות.

ראובן ריבלין: אם החברות ירוויחו והמדינה תרוויח כל כך הרבה כסף ממס הכנסה, האם במקום 2010 אפשר יהיה לקצר את התקופה ל-2008?

ערן ניצן: אני מניח שאתה לא מצפה שאני אשיב על זה.

ג'קי כהן: אנחנו הגוף שמפקח על ערוץ 2, על ערוץ 10 ועל הרדיו האזורי.

ג'קי כהן: יושבת-ראש מועצת הרשות השנייה פנתה לשר האוצר ולשר התקשורת בבקשה, שיופחתו התמלוגים גם לזכייני ערוץ 2 וזכיין ערוץ 10, בין היתר בשם עיקרון השוויון.

ג'קי כהן: למעשה, מה שמגיע עכשיו בפני הוועדה זאת הפחתה לכבלים, ללווין, לחברות התקשורת האחרות, הטלקום, בזק וכולי.

ראובן ריבלין: אתה מדבר בשם ערוץ 2 או גם בשם ערוץ 10?

ג'קי כהן: לא, אני לא מדבר בשם ערוץ 2.

ראובן ריבלין: כי ערוץ 10 עוד לא התחיל לשלם את הגרוש הראשון, שהוא על-פי המכרז היה אמור לשלם.

דוד טל: הוא עוד לא התחיל לקיים את ההתחייבויות שלו, שעל דעתן הוא קיבל את הזיכיון.

ג'קי כהן: ערוץ 10 נמצא במצב אפילו הרבה הרבה יותר חמור מזה שתיארה הגברת רפאלי.

שלי יחימוביץ': להם לא מורידים תמלוגים - למה?

שלי יחימוביץ': אני מוחה.

ג'קי כהן: ערוץ 10 הפסיד בחמש שנים 600 מיליון שקל.

ג'קי כהן: הוא ממשיך לשלם תמלוגים, מדי פעם באיחור, אבל הוא משלם תמלוגים בסכומים לא קטנים.

יעקב ליצמן: אני לא החלטתי מה אני מצביע.

יעקב ליצמן: אני אשמע את התשובות.

שלי יחימוביץ': אני מצביעה נגד וגם חבר הכנסת והבה נגד.

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת ריבלין, אתה באופוזיציה.

דוד טל: הקואליציה מצביעה נגד.

נגה רובינשטיין: נשאלה כאן שאלה לגבי הפרטת בזק.

נגה רובינשטיין: המתמודדים הפוטנציאליים בהליך ההפרטה ידעו שזה המהלך, לא רק מכוח דוח "ועדת קרול" ואימוץ הממשלה של דוח קרול.

שלי יחימוביץ': המכרז לא היה לפני?

נגה רובינשטיין: ממש לא, מכרז בזק היה בקיץ 2005.

סמדר אלחנני: איך אפשר היה להבטיח להם משהו, שלא אושר?

נגה רובינשטיין: וגם מכוח מכתב שנכתב מ-20 באפריל 2005, מכתב של משרדי האוצר והתקשורת אל רשות החברות הממשלתיות, שהודיעו שזאת כוונת המדינה.

נגה רובינשטיין: כמובן שאי אפשר לכבול את הוועדה בעניין הזה, אבל המשקיעים הפוטנציאליים בבזק ידעו שזה הכיוון וזאת המדיניות שאומצה על-ידי הממשלה.

נגה רובינשטיין: מדובר בעניין ארוך טווח, לא מדובר באיזושהי גחמה.

שלי יחימוביץ': על סמך זה הם הלכו למכרז?

שלי יחימוביץ': זה מה שקבע?

שלי יחימוביץ': מה פתאום.

נגה רובינשטיין: בעניין הרשות השנייה, הרציונלים שאנחנו דיברנו עליהם כאן ודוח "ועדת קרול" מתייחסים למפעילות התקשורת, שלגביהן אנחנו הבאנו את התקנות שנמצאות כאן.

נגה רובינשטיין: אני מבינה שהועברה פנייה לשר האוצר ולשר התקשורת.

נגה רובינשטיין: משרד התקשורת ומשרד האוצר יבחנו אותה.

נגה רובינשטיין: ככל שהם ימצאו את הרציונלים ואת ההצדקות, הם יגיעו לכאן עוד פעם.

נגה רובינשטיין: מדובר בעניין נפרד לחלוטין.

אמנון כהן: שאלתי מה בנוגע לאורנג'.

ראובן ריבלין: אדוני יושב הראש, בתור נציג האופוזיציה, אני בעד התקנות.

ראובן ריבלין: יחד עם זה, אני לא צריך להיות המביא והמוציא של הקואליציה - שהממשלה תדאג שיהיה לה פה רוב.

שי חרמש: כשר התקשורת לשעבר, השכל הישר - - -

ראובן ריבלין: אני יצרתי את השכל הישר, אבל אמר המשורר, "לא רוצים לישון, רוצים להשתגע" - אז שישתגעו.

דן זייצ'ק: אני רוצה לומר עוד משהו.

שלי יחימוביץ': אבל דן זייצ'ק דיבר כשלא היית, אדוני יושב הראש.

שלי יחימוביץ': לא מספיק שאין כאן נציג לציבור, אלא רק לבעלים ורק לאינטרסנטים?

יעקב ליצמן: מי אני?

יעקב ליצמן: איזה אינטרסים יש לי?

שלי יחימוביץ': אדוני יושב הראש, אני מדברת על הלוביסטים שיושבים כאן ולא על חברי הכנסת.

שלי יחימוביץ': אנחנו שמענו אך ורק אנשים שרוצים להוריד את התמלוגים.

יעקב ליצמן: אין לי אינטרסים, את מאמינה לי?

שלי יחימוביץ': גם לי אין אינטרסים.

יעקב ליצמן: אז אני מייצג את הציבור.

יעקב ליצמן: אני אחליט כרגע מה אני הולך להצביע.

שלי יחימוביץ': אבל אנחנו שמענו הרצאות מלומדות רק מפי אנשים שיש להם אינטרס לא לשלם.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לשמוע אינטרסים של הציבור.

נגה רובינשטיין: לנו יש אינטרסים - - -?

שלי יחימוביץ': כן.

יעקב ליצמן: אני לא מקבל את זה.

יעקב ליצמן: אני מוחה על זה ולא מקבל את זה.

יעקב ליצמן: יש כללי משחק.

יעקב ליצמן: אני למשל מאוד מעריך את חבר הכנסת וילן שתקף אותי.

יעקב ליצמן: אלה כללי המשחק, זה פריימריס.

יעקב ליצמן: הוא הולך לפריימריס, אני אלך לפריימריס.

יעקב ליצמן: הפריימריס שלו הם לא הפריימריס שלי, הוא הפריימריס הכי טוב שלי.

יעקב ליצמן: אבל אני חייב להגן על הפקידים, אני מוחה על זה.

יעקב ליצמן: תפקידי להגן על הפקידים.

שלי יחימוביץ': אבל שמענו לוביסטים רק של צד אחד.

יעקב ליצמן: אני חושב שאת היית הלוביסטית הכי טובה לעניין הזה.

שלי יחימוביץ': לא נכון.

יעקב ליצמן: את עבדת כל כך קשה, שכמעט גייסת את חבר הכנסת דוד טל.

שלי יחימוביץ': מה כמעט?

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת טל, אתה לא מצביע נגד?

יעקב ליצמן: הוא ניסה לדחות את ההצבעה היום.

שלי יחימוביץ': זה היה בתום לב...

יעקב ליצמן: גם הלוביסטים זה תום לב...

נגה רובינשטיין: חבר הכנסת כהן שאל שאלה בעניין אחר לחלוטין, על קבלת שירות.

נגה רובינשטיין: זה נושא אחר, אבל ככל שאתה מכיר את הפרטים, עמדת המשרד היא שהשירות שניתן כרגע לא עומד בתנאי הרשיון.

נגה רובינשטיין: יצא מכתב בעניין הזה לחברות הרלוונטיות.

נגה רובינשטיין: הן לא נמצאות כאן.

אמנון כהן: מירס לא עומדת בתנאי הרשיון?

נגה רובינשטיין: מכיוון שהחברות הרלוונטיות לא נמצאות כאן בעניין הזה וכיוון שנשמעו טענות בפני המשרד על חשיבות השירות, המשרד יבחן את זה בתקופה הקרובה.

דן זייצ'ק: דיברתי קודם, אבל עלו פה כל מיני טענות שצריך להשיב עליהן.

שלי יחימוביץ': אז למה עוד פעם?

שלי יחימוביץ': לא מספיק שיש פה לוביסטים, אז הוא עוד ידבר פעמיים?

יעקב ליצמן: אני לא מוכן לקבל את זה.

יעקב ליצמן: לא יכול להיות שיהיו כאן שני יושבי ראש, זה לא אלוף פיקוד צפון כאן.

יעקב ליצמן: אמרתי שיהיה פה איזון, אם תרצי להגיב, אני אתן לך שוב להגיב.

יעקב ליצמן: אני לא שמעתי אותו, מותר לי לשמוע אותו?

דן זייצ'ק: עלו פה טענות רבות נגד הפחתת התמלוגים בגלל משאב שנמצא במחסור.

דן זייצ'ק: בתחום הבינלאומי אין לנו שום משאב במחסור.

דן זייצ'ק: לכן אני חושב שרוב ההתנגדויות לא רלוונטיות לגבינו.

שלי יחימוביץ': אני אגיד תגובה כללית.

שלי יחימוביץ': קודם כל, אני מתנגדת לחלוטין להורדת תמלוגים.

שלי יחימוביץ': אין שום קשר בין תחרות לבין תמלוגים.

שלי יחימוביץ': אפשר לקיים תחרות יפה מאוד גם עם תמלוגים.

שלי יחימוביץ': אני מתנגדת לטיעון הבסיסי, שתמלוגים הם דבר לא הגיוני.

שלי יחימוביץ': כמו כן, אני גם לא מסכימה עם ההנחה, שאם נוריד תמלוגים, המחירים לצרכן ירדו, מה גם שאין התניה כזאת.

שלי יחימוביץ': כשנכנסו הכבלים והלוויין לעסקה הזאת, הם ידעו שיש תמלוגים.

שלי יחימוביץ': בדיעבד הפעילו לובי מאוד חזק, שפועל גם כאן מאוד חזק, וגרמו להורדת תמלוגים.

שלי יחימוביץ': לצערי הרב, לא שמענו כאן נציג אחד של הציבור, שייצג את הציבור.

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת ריבלין, אני לא מקבלת את הצעתך, שאנחנו צריכים להתייחס לכל הצבעה בוועדת כספים באופן טכני ולא להפעיל שיקול דעת עקרוני.

שלי יחימוביץ': אנחנו צריכים לבחון מחדש את ההצעה הזאת, היא לא הגיונית, היא לא נכונה, היא לא צודקת, היא אינטרסנטית והיא לא שוויונית, כי ערוץ 2 וערוץ 10.

שלי יחימוביץ': לכן אני ממליצה להצביע נגד, למרות שאני חברה בקואליציה.

ראובן ריבלין: בוודאי, איזו שאלה.

ראובן ריבלין: בתור אופוזיציה אני מצווה לא לחשוב.

שלי יחימוביץ': למרות שאני חברה בקואליציה, אני ממליצה לא להצביע

ראובן ריבלין: יש לי קושי אינטלקטואלי להצביע נגד דבר שאני בטוח שהוא נכון.

שלי יחימוביץ': אז אל תצביע.

יעקב ליצמן: אני מבקש מכולם לעזוב את החדר, מלבד פקידי ממשלה וחברי כנסת.

יעקב ליצמן: אנחנו עומדים להצביע.

יעקב ליצמן: מנהל הוועדה ישאל כל אחד איך הוא מצביע.

דוד טל: אני נגד.

אמנון כהן: אני אומר בהמשך.

שלי יחימוביץ': אני נגד.

ניסן סלומינסקי: אני בעד.

מגלי והבה: אני נגד.

אבישי ברוורמן: אני בעד.

ראובן ריבלין: אני באופוזיציה, אז אני אצביע אחרון.

אבשלום וילן: אני בעד, למרות שאני באופוזיציה.

שי חרמש: אני בעד.

ראובן ריבלין: אני מצרף את קולי לתומכים, כי אני רואה שיש להם רוב.

יעקב ליצמן: אני נמנע.

דוד טל: אלא אם כן הוא יצביע נגד, ואז יהיה תיקו.

יעקב ליצמן: אני מצביע כך בגלל הטלוויזיה.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – 6 נגד – 3 נמנעים – 2 תקנות הבזק (תמלוגים)(תיקון), התשס"ו-2006 ותקנות התקשורת (בזק ושידורים) (שידורי טלוויזיה באמצעות לווין) (דמי רשיון ותמלוגים) (תיקון), התשס"ו-2006 נתקבלו.

יעקב ליצמן: שישה חברי כנסת תומכים: ריבלין, חרמש, וילן, סלומינסקי, גלזר וברוורמן, שלושה חברי כנסת מתנגדים ושני חברי כנסת נמנעים.

שלי יחימוביץ': נלחמנו כמו אריות, נפלנו כמו זבובים.

שלי יחימוביץ': ..

יעקב ליצמן: אנחנו הצבענו על תקנות הבזק (תמלוגים) (תיקון), התשס"ו-2006 ועל תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (שידורי טלוויזיה באמצעות לווין) (דמי רשיון ותמלוגים) (תיקון), התשס"ו-2006.

דוד טל: אתה מבין שזה חל מינואר 2006.

דוד טל: אני מבקש רביזיה.

יעקב ליצמן: מי בעד הרביזיה?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב הרביזיה לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: הרביזיה לא נתקבלה.

יעקב ליצמן: ההצבעה נסתיימה.

נגה רובינשטיין: אני רוצה לציין שהתקנות חלות החל מהאחד בינואר 2006, ויש לנו אישור של משרד המשפטים לעניין הזה.

נגה רובינשטיין: זה מופיע בתוכן.

נגה רובינשטיין: 1.

נגה רובינשטיין: המשך – העברות תקציביות לשנת 2006

יעקב ליצמן: יש פנייה ששכחנו קודם של משרד התחבורה בעמוד 18.

קרן טרנר: כחלק מאישור תקציב 2006 וההסכמים שנלוו לו, הוחלט על-ידי הממשלה על הפחתה רוחבית ועל קיצוץ רוחבי בין כל המשרדים.

קרן טרנר: בגלל לחץ הזמנים הייתה תקנה אחת, וכרגע המשרד רוצה שההפחתה לא תבוא מהתקנה הזאת, אלא מתקנה אחרת.

יעקב ליצמן: מי בעד פנייה 135?

יעקב ליצמן: מי נגד?

יעקב ליצמן: מי נמנע?

יעקב ליצמן: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט נמנעים – 1 פנייה 135 נתקבלה.

אבשלום וילן: אני נמנע, כי אני חושב שלקחת ממע"צ זאת שערורייה.

יעקב ליצמן: הפנייה אושרה, תודה רבה.

יעקב ליצמן: 4.

יעקב ליצמן: התמודדות עם מצבם של אנשים עם מוגבלויות המתגוררים בצפון

יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לסעיף הבא: התמודדות עם מצבם של אנשים עם מוגבלויות המתגוררים בצפון.

יעקב ליצמן: פנייה זו עלתה על-ידי חבר הכנסת אורון, שלא מרגיש טוב היום.

יעקב ליצמן: אנחנו מאחלים לו רפואה שלמה.

יעקב ליצמן: מייצג אותו חבר הכנסת וילן.

אבשלום וילן: חבר הכנסת אורון שוכב עם חום גבוה.

אבשלום וילן: אני מאחל לו החלמה מהירה.

אבשלום וילן: אני מציע שיואב קריים, שמצוי בנושא, יציג את הנושא כדי שנחסוך זמן.

יואב קריים: מאז תחילת המלחמה, מטה מאבק הנכים בתיאום עם הג'וינט מנהל תוכנית לפינוי אנשים עם מוגבלויות מהצפון.

יואב קריים: מדובר בכל סוגי המוגבלויות: נכים פיסית, עיוורים, חירשים, נכי נפש, אנשים וילדים עם פיגור, אנשים עם אוטיזם.

יואב קריים: עלות התוכנית מאז תחילת המלחמה עד היום הייתה כ-200,000 דולר מתרומות שהלכו ונגמרו.

יואב קריים: זאת הייתה עלות תוכנית הפינוי עד היום, שנתרמה על-ידי הג'וינט וקצת על-ידי גופים פרטיים במשק שנאותו לתרום.

יואב קריים: אנחנו חושבים שהגיע הזמן שמדינת ישראל גם תיכנס לפעולה ותדאג לאזרחים עם מוגבלות.

יואב קריים: חשוב לומר שאנשים עם מוגבלות נמצאים גם בימים כתיקונם במצב חירום.

יואב קריים: מצב החירום החדש הזה הביא לסיטואציה, שגם אנשים לא יכולים להגן על עצמם, כי חלקם לא יכולים לרדת למקלטים, חלקם לא יכולים לשהות בהם, חלקם אפילו לא שומעים את האזעקה.

יואב קריים: הרשתות החברתיות עליהן אנחנו נסמכים בימים כתיקונם התפוררו, משום שאנשים נמלטו על נפשם.

שלי יחימוביץ': אתה יכול לספר לנו מה אתם עושים?

יואב קריים: אנחנו מאתרים חדרים נגישים בבתי מלון במחיר הכי זול שאנחנו יכולים למצוא, מסדרים הסעות ומפנים אנשים, בעיקר לירושלים כרגע, כי שם נמצאו חדרים.

יואב קריים: אנחנו שולחים להם את ההסעות.

אמנון כהן: אם יש נכים באזור הצפון, שאין להם יכולת להגיע לבד לאותם חדרים, האם יש איזשהו גוף של המדינה שיכול לבוא אליהם ולהעביר אותם למקום אחר?

אמנון כהן: אני מדבר על משרד הבריאות, משרד הבריאות, ביטוח לאומי.

יואב קריים: נכון להיום יש אנשי מקצוע נפלאים ב"רווחות", שעושים עבודה טובה שכרוכה במסירות נפש.

יואב קריים: הבעיה היא שעד היום המדינה לא סיפקה להם כלים ומשאבים לפינוי, ולכן הם מפנים אלינו.

אבישי ברוורמן: כמה כסף?

יואב קריים: המדינה הגיעה לאיזשהו הסכם עם הג'וינט של שקל מול שקל.

יואב קריים: כרגע מדובר על כשלושה מיליון שקל לשבועיים הבאים, ומייד שלומי יפרט.

שלי יחימוביץ': האם מקובל עליכם השקל מול שקל?

יואב קריים: אני אישית חושב שהמדינה צריכה לתת יותר, אבל כרגע זה יפתור לנו את הבעיה.

ראובן ריבלין: אדוני יושב הראש, יש לי הצעה לסדר.

ראובן ריבלין: קודם כל, כמובן שאנחנו בדאגה ובאהבה שומעים את החברים שמופיעים אצלנו בכנסת פעמים רבות.

ראובן ריבלין: הטענה שלהם מוצדקת לחלוטין.

ראובן ריבלין: יחד עם זה, אנחנו לא גוף שיכול לאשר תקציב.

ראובן ריבלין: לכן הפחד שלי הוא לא מהממשלה, אלא הפחד שלי הוא שלא תתגבש איזושהי אשליה כאילו שכאשר תשכנעו אותנו אנחנו יכולים לעשות משהו.

ראובן ריבלין: זה דבר חמור מאוד, משום שאחר כך אומרים: באנו לכנסת, ולא יצא דבר.

ראובן ריבלין: אנחנו לא גוף שיכול להקציב, אנחנו יכולים לאשר או לדחות.

ראובן ריבלין: אדוני מנהל הוועדה, האם הוזמן לכאן נציג משרד האוצר?

טמיר כהן: התשובה היא כן.

אמנון כהן: יש השפעה רצינית לוועדת הכספים.

אמנון כהן: היא גם יכולה לבקש ולדרוש, ולכן אנחנו נשמע את הטיעונים וגם נשמע את נציגי משרדי הממשלה.

אמנון כהן: יכול להיות שהדברים בטיפול, והם לא יודעים.

אמנון כהן: אם יש דברים שנופלים בין הכיסאות ולא מטופלים, נעלה את הבקשה ונוכל לטפל בה כמובן.

דורון יהודה: פונים אלינו הרבה נכים, לאו דווקא בתקופה הקשה הזאת, אלא עוד לפני התקופה הקשה, בטענה שהם צריכים לבנות מקלטים.

דורון יהודה: בדרך כלל כשבונים מקלטים, בונים אותם עם מדרגות.

דורון יהודה: לא בונים אותם מותאמים לנכים.

דורון יהודה: אי אפשר להגיד לנכה ללכת לשירותים עם בור במקלט.

דורון יהודה: גם אם יש מקלטים, הם לא מתאימים לאוכלוסייה שלנו.

דורון יהודה: לכן אני אומר שהיו צריכים לשבת ולחשוב - היום זה כבר מאוחר - איך נותנים מענקים לנכים על מנת שתהיה אפשרות לבנות מקלט שיתאים למגבלות של נכה עם בעיות מוטוריות ובשעת צרה כזאת יוכל ללכת לכל מקלט.

דורון יהודה: כבר שלושה, ארבעה ימים אני מצלצל ללשכת ראש הממשלה ולכל מיני גורמים ואומר: יש בית הבראה שלם סגור עם מפתח וציוד בבית יערי בכפר ויתקין, שיכול לאכלס קבוצה גדולה של נכים, ואני מדבר על סביבות של 150-200 איש.

דורון יהודה: זה מקום שנכים היו עושים בו סמינרים.

דורון יהודה: מדוע לא לפתוח את אותו מקום?

דורון יהודה: אני מדבר ומדבר, ואף אחד לא מקשיב.

דורון יהודה: בנוסף לכך, אנחנו יודעים שיש הרבה משרדים ומבנים שלמים של המוסד לביטוח לאומי, שעדיין לא הצליחו להשכיר אותם או למכור אותם.

אמנון כהן: מי יכול לתת לנו נתונים?

אמנון כהן: כמה נכים נמצאים בצפון, ועדיין לא מצאו איזושהי מסגרת במרכז?

דורון יהודה: צריך לחשוב גם על הזמן שלוקח לנכה להגיע מביתו למקלט.

אמנון כהן: צריך לפנות אותם למרכז הארץ לתקופה מסוימת.

אבי אורן: אני רכז תוכנית "מגן", שהוקמה עם פרוץ המשבר על-ידי מטה מאבק הנכים.

אבי אורן: אני עצמי חבר מאבק הנכים.

אבי אורן: אני מחזיק בידיי את הנתונים של שלושת השבועות האחרונים.

אבי אורן: תוכנית "מגן" שמשמעותה "מענה גמיש לנכים".

אבי אורן: היא הייתה אמורה לסייע למצוקות הנכים.

שלי יחימוביץ': האם זאת התוכנית שיואב קריים דיבר עליה?

אבי אורן: כן, תוכנית "מגן" עברה שינויים במהלך כל שלושת השבועות האחרונים.

אבי אורן: תוכנית "מגן" גם הייתה אמורה לתת מענה בנושאים הבאים: אירוח, פינוי אנשים בעלי מוגבלות שלא יכולים לשהות באזור הצפון, הסעות, טרנספורטציה נגישה של נכים מאזור הצפון לאזור המרכז, מזון ותרופות - לנכים יש קושי להגיע למזון ולתרופות - וטיפול רפואי ספציפי באזור המרכז.

אבי אורן: יש אנשים שנמצאים במרכז שבועיים ושלושה שבועות לפעמים, ולמעשה, יש להם צרכים שלא יכולים להיענות אלא בקהילה שלהם.

אבי אורן: אנחנו מנסים להנגיש את הצרכים האלה עבורם.

אמנון כהן: וזה בתקצוב של 200,000 דולר של הג'וינט?

אבי אורן: הג'וינט עומד מאחורי כל הפרויקט הזה.

אבי אורן: יש תרומות ספורדיות שמטה מאבק הנכים גייס, אבל הן בשוליים.

אבי אורן: כל הפרוייקט הזה הוא של הג'וינט.

אבי אורן: הגיעו למטה בשלושת השבועות האחרונים כ-2,500 פניות, מתוכן קרוב ל-1,500 פניות ישירות של נכים.

אבי אורן: הפניות מגיעות מגופים שונים: מהעמותות אלו"ט, אקי"ם, אח"א, המרכז לעיוור ומשרד הביטחון - שזה דבר שצריך לחשוב עליו, איך זה שמשרד הביטחון מפנה אלינו למטה מאבק הנכים ואנחנו נותנים להם פתרונות.

אבי אורן: אנחנו נותנים פתרונות לכל סוגי הנכויות.

אבי אורן: יש חמישה סוגי נכויות: נכויות גפיים, נכויות רפואיות, נכויות חושיות, נכויות נפשיות ונכויות שכליות.

אבי אורן: לפי הנחיית הג'וינט, אנחנו עובדים בצורה של מחזורי אירוח, קרי: חמישה לילות בבתי מלון, רובם בירושלים או במקומות אחרים בארץ.

שלי יחימוביץ': ומה קורה כשנגמרים החמישה ימים?

אבי אורן: לצערנו, אנחנו משתדלים לעשות להם גם סדנאות לחיזוק ולחוסן בחמישה ימים על-ידי שורה של מתנדבים, של אנשי מקצוע ושל פסיכולוגים.

אמנון כהן: האם נשקלה האפשרות להעביר אנשים למבנה פנוי שמתאים לצרכים של הנכים?

אבי אורן: כל הניסיונות שעשינו למבנה כזה כשלו מבחינת נגישות.

אמנון כהן: אומרים שיש מקום שכן מתאים.

אבי אורן: אני לא מכיר את המבנה שמדובר עליו.

אמנון כהן: כמה קיבלו מענה וכמה לא קיבלו מענה?

אבי אורן: קרוב ל-400 חדרי אירוח בבתי מלון נתרמו על-ידי הג'וינט.

אבי אורן: כ-1,000 משפחות לא קיבלו טיפול.

אבי אורן: קיימנו מעל ל-200 הסעות נגישות מיוחדות לנכים.

אמנון כהן: זאת אומרת שהיו 2,500 בקשות.

אבי אורן: השבוע היה שבוע שיא בפניות, זאת אומרת מאז המטחים על חיפה עלה מספר הפניות.

אבי אורן: מספר הפניות הוא פונקציה של המצב הביטחוני.

קריאה: יש גם כאלה שלא יכולים לפנות.

אבי אורן: אנחנו נתקלים באנשים שהיו באירוח וחזרו לצפון, ובגלל שהם לא יכולים להישאר בצפון, הם מבקשים שוב לצאת מהצפון.

אמנון כהן: הכסף שהיה נגמר?

אבי אורן: אנחנו מקבלים סיוע מהג'וינט.

אבי אורן: נמצאת פה מי שעומדת מאחורי כל הפרויקט הזה, תמרה ברנע, והיא תוכל לומר לכם.

אבי אורן: מטה מאבק הנכים מטפל לא בנכה לבד, אלא בנכה כמשפחה גרעינית.

אבי אורן: הפתרונות שהמדינה מציעה זה להעביר את הנכה לבית אבות.

אבי אורן: קשה לנכה בן 30, שלפעמים הוא אבא לילדים קטנים, לשהות בבית אבות גריאטרי בלי המשפחה שלו.

אבי אורן: לפעמים הילדים תלויים בנכים, גם אם הם נכים.

אמנון כהן: אז נשאיר אותו בצפון ולא נעביר אותו לבית אבות?

אמנון כהן: מה לעשות, זה מצב חירום עכשיו.

אמנון כהן: אז לפחות את המבוגרים אפשר להעביר לשם ואת הצעירים למקומות אחרים, הוסטלים למיניהם.

אבי אורן: מטה מאבק הנכים רואה באידיאולוגיה שלו חשיבות גדולה מאוד בהיצמדות למשפחה הגרעינית, ואני מדבר על הנכה ועל ילדיו.

מומו אלנקווה: אתה לא יכול להפריד נכים מהילדים שלהם.

אמנון כהן: אני מבין, אבל זה מצב חירום.

אמנון כהן: להשאיר את הנכה ואת כל המשפחה בסיכון בצפון?

אמנון כהן: אם יש מתוך 2,500 מקרים רק 400 פתרונות, 2,100 מקרים עוד לא פתרנו.

אבי אורן: בהתחלה הצענו את האופציה הזאת לאנשים, אבל אנשים לא נפרדו מהילדים שלהם.

אבי אורן: הם לא רצו להיפרד מהילדים שלהם.

אבי אורן: ילדים נכים לא רוצים להיפרד מהוריהם.

אבי אורן: 85% מהפניות אלינו הם של הורים נכים או של ילדים נכים מתחת לגיל 18.

שי אמראסי: אני חבר במטה מאבק הנכים ואני גר בצפון.

שי אמראסי: בשבוע שעבר ובשבוע שקדם לו סיירנו כמעט לאורך כל הצפון חבר'ה בריאים, אני ועוד בחור נכה.

שי אמראסי: לקחנו יוזמה אישית ועברנו בבתים של נכים, שאנחנו מכירים דרך רשויות הרווחה ודרך מקומיים שמכירים את הבעיות בכל מקום.

שי אמראסי: עברנו גם במקלטים וגם בבתים.

שי אמראסי: המצב קטסטרופלי.

שי אמראסי: הגענו לצפת, וראינו שני נכים שמתגוררים בדירה, שהחשמל בה נותק כי נפלה קטיושה בבניין.

שי אמראסי: שלושה ימים לא הצליחו לסדר את התקלה בחשמל של הבניין עצמו.

שי אמראסי: המעלית בבניין לא עבדה.

שי אמראסי: שלושה ימים הם נשארו תקועים בבית ואכלו שאריות של אוכל, כי כל תושבי השכונה עזבו.

אבשלום וילן: עובדי הרווחה לא ידעו על זה ולא הגיעו לשם?

שי אמראסי: אין מספיק אנשים לטפל בדברים האלה.

שלי יחימוביץ': אף אחד לא ידע שהם שם?

שי אמראסי: רק אחרי יומיים גילו אותם עובדי הרווחה שעשו סיורים.

שי אמראסי: יומיים הם ישבו שם.

שי אמראסי: התמונה הולכת ונהיית גרועה יותר, ככל שהזמן עובר.

שי אמראסי: עובדי הרווחה ברשויות המקומיות ובעיריות באמת מנסים למצוא פתרונות.

שי אמראסי: לוקחים את הנכים, את הקשישים או תשושי כוח ומעבירים אותם למרכזים ציבוריים בעיר שהם מרחבים מוגנים כביכול.

שי אמראסי: אתם צריכים לחשוב על אנשים שיושבים כבר שבוע וחצי ושבועיים במרחבים מוגנים כאלה, או מקלטים שכבר הצליחו להגיע אליהם למרות המוגבלות שלהם.

שי אמראסי: הנכים שם יושבים עם טיטולים, עם קטטרים, עם שקיות שתן ועם בעיות שונות מכאן ועד הודעה חדשה.

שי אמראסי: סביבם יושבים ילדים בריאים ואנשים רגילים מן היישוב.

אמנון כהן: איזה פתרון אתה מציע?

שי אמראסי: אתמול ישבנו בישיבת סיעה של מפלגת העבודה עם שר הביטחון.

שי אמראסי: גם שר הביטחון וגם חברי המפלגה חושבים שהמלחמה היום היא בעורף.

שי אמראסי: מכיוון שהמלחמה היא בעורף, צריך לאגם משאבים ולהקים איזה צוות אד הוק של משרד האוצר ושל משרד הביטחון.

שי אמראסי: אנחנו מציעים לפנות את כל הנכים והמוגבלים, שאין להם פתרונות ביישובים שלהם, כאשר ל-95% מהם אין פתרונות - וזאת בקשה אישית שלי בתור נכה בעל משפחה ושל כל הנכים שאני מדבר איתם - עם הילדים שלהם והמשפחה, לפחות את האישה ואת הילדים שלהם, לאזור בטוח עד יעבור זעם.

שי אמראסי: לא ייתכן שבמדינת ישראל, מדינת רווחה, ישאירו את החוליה החלשה במלחמה שמתנהלת בעורף.

שי אמראסי: זאת לא מלחמה שמתנהלת בצבא, זאת מלחמה שמתנהלת בעורף.

שי אמראסי: לא ייתכן שישאירו אותנו שם, כי אין מה לעשות אתנו.

שי אמראסי: שר הביטחון אמר שגם עליו לא מקובל העניין הזה של נדבנים שצריכים לעזור.

שלי יחימוביץ': אני הייתי בישיבה הזאת.

שלי יחימוביץ': אני כועסת אליך, שי.

שי אמראסי: חברת הכנסת שלי יחימוביץ צודקת, הדיון אתמול היה באמת בעיקרו על ביטחון.

שלי יחימוביץ': גם שלך.

שי אמראסי: גם שלי, את העלית את העניין החברתי שם.

שלי יחימוביץ': אני היחידה שדיברתי על זה, אתה דיבר על ביטחון ואמרת "תיכנסו בהם".

אמנון כהן: דבר אליי עכשיו ולא אל חברת הכנסת שלי יחימוביץ.

אמנון כהן: אתמול העלית את הבעיה בנוכחות שר הביטחון.

אמנון כהן: הוא אמנם שר ביטחון, אבל לא פחות מכך הוא רגיש לכל אלה שיושבים כאן.

אמנון כהן: לכן שאלתי האם בסוף הדברים שהעלית היו איזה שהם סיכומים.

שי אמראסי: אתמול הפנינו את הדברים האלה לשר הביטחון אני וחברת הכנסת שלי יחימוביץ.

שי אמראסי: אני לפחות הבנתי שלא נתנו פתרון וגם לא ניתן איזשהו מענה מיידי.

שי אמראסי: אני חושב שבגלל ששר הביטחון מודע פחות או יותר לבעיות, צריך לפנות אליו שוב.

אמנון כהן: לא היה סיכום?

שלי יחימוביץ': הוא לא העלה את הדברים האלה אתמול.

שי אמראסי: לא אני, אבל את העלית, מה זה משנה?

שי אמראסי: זה לא מקובל עליי, הוא מוסר דיווח לא נכון.

שלי יחימוביץ': אני ממש כועסת עליך.

שלי יחימוביץ': אתמול היית בסיעה ולא פתחת את הפה בעניין הזה.

פנחס ברויאר: אני רוצה לדבר מפן אחר, כי דיברו פה על כמה דברים שיהיו ישימים, כנראה, במלחמה הבאה, שלא תיפול עלינו.

פנחס ברויאר: יהודה דורון דיבר על בניית מקלטים.

פנחס ברויאר: האם ניתן לבצע את זה השבוע או בשבוע הבא?

פנחס ברויאר: הציעו פה לקחת משפחות.

פנחס ברויאר: בסך הכל יש כרגע בישראל 650,000 נכים ואנשים עם מוגבלויות.

פנחס ברויאר: הם ובני משפחותיהם זה 2.5 מיליון איש.

פנחס ברויאר: זה כל מדינת ישראל מחדרה עד חיפה, בלי הצפון, כי בצפון יש עוד מיליון.

פנחס ברויאר: אתמול העבירו כ-500 תושבי קריית שמונה, ללא הבחנה, לבית הבראה במרכז הארץ - אני לא יודע מדוע לא רוצים לפרסם איפה הוא, אנחנו יודעים איפה זה - בלי לשאול אותם, האם הם זקנים, האם הם נכים.

אמנון כהן: זאת תוכנית התרעננות כזאת.

פנחס ברויאר: לנו יש רק בצפון "רק" 7,500 נכים, כולל אלמנות.

פנחס ברויאר: יושב פה מזכיר הצפון בחיפה.

פנחס ברויאר: לו היו קובעים איזושהי יחסיות - ואני אומר שלא צריך לקבוע יחסיות, כי לנכים יש קדימות הרבה יותר רצינית מאשר כל אזרח אחר, כי הם לא מתנועעים ולא ניידים, יש להם בעיות - ובשלושה אוטובוסים מתוך ה-10 מביאים אותם לאותו בית הבראה, שהוא נגיש לכל נכות, ואני מדגיש לכל נכות, כי אין שם מדרגה אחת מיותרת, היו עושים פעולה.

פנחס ברויאר: הג'וינט, עם כל הכבוד, מתפאר פה עם 200,000 דולר.

פנחס ברויאר: אני חושב שזה לעג לרש.

אמנון כהן: קודם כל, תודה רבה.

פנחס ברויאר: בוודאי תודה לכל מי שנותן, אבל אני שואל האם אנחנו צריכים להסתמך על הג'וינט או על גיידאמק.

פנחס ברויאר: יש ממשלה במדינת ישראל, יש כנסת, ואפשר לפתור חלק מהבעיה בלי עלויות, כי כשעיריית קריית שמונה תעביר 100 נכים לנתניה, שם יהודה דורון גר, אין בעיה.

מומו אלנקווה: אנחנו מחלקים כל השנה סלי מזון למשפחות נכים במצוקה ומסייעים ומוציאים לבתי מלון משפחות שלא ראו מעולם בתי מלון.

מומו אלנקווה: אנחנו הפכנו גם מזה מספר שנים כתובת לציבור הנכים.

מומו אלנקווה: אנחנו נתקלים בתופעות, שלא רצינו להוציא החוצה לתקשורת, כי זה יהיה אסון.

מומו אלנקווה: התקשורת רודפת אחריי להביא את המקרים האלה, ואני הודף זאת בגופי.

מומו אלנקווה: מספיק המצב שהמדינה נמצאת בו.

מומו אלנקווה: מבחינתנו, נסראללה ניצח את הנכים.

מומו אלנקווה: דעו לכם שנסראללה ניצח את הנכים.

מומו אלנקווה: יש סיפורים כואבים של משפחות בלי אוכל, של ילדים שפתאום שומעים אזעקה ועוזבים הורים נכים ובורחים, והם לא אשמים.

מומו אלנקווה: זאת בושה וחרפה.

מומו אלנקווה: המדינה לא הקדישה רגע מחשבה על הנכים.

מומו אלנקווה: היא לא חשבה עלינו, היא לא יודעת איפה הם נמצאים.

מומו אלנקווה: דיברתי בזמנו עם האלוף יוסף מישלב, שאני חייב להגיד שהוא לא תפקד נכון.

מומו אלנקווה: אני בניתי אתו תוכנית ליום מצוקה, ליום חירום, ולא עשו דבר בחמש השנים האלה.

מומו אלנקווה: יש מרכזי ספורט של נכים, כמו: ספיבק.

מומו אלנקווה: צריך לחייב את המקומות האלה לקלוט נכים.

מומו אלנקווה: אז לא יעשו ספורט עכשיו, אנחנו בזמן מלחמה.

מומו אלנקווה: צריך לחייב את כל הגופים שמקבלים תקציבים מהמדינה לקלוט נכים, כי הם נגישים ויש בהם מקלחות.

מומו אלנקווה: בזמן מלחמה לא עושים ספורט.

יצחק רוזנר: הנתונים הם מאוד מאוד קשים.

יצחק רוזנר: 70% מאלפי הפניות שהגיעו למוקד החירום העירוני היו עקב מצוקות של אנשים, חלק גדול מהם אנשים עם מוגבלויות, כל הנכויות שיואב ציין.

יצחק רוזנר: צוינו כאן כל הבעיות לגבי הפינויים.

יצחק רוזנר: כמובן שאנחנו גם נעזרנו בפעילויות האלה, אבל מכיוון שהמספרים כל כך גדולים, גם מטה המאבק של הנכים וגם משרד הרווחה לא ענו אלא על חלק מהבעיות.

יצחק רוזנר: מה הבעיות שעדיין קיימות בקהילה?

יצחק רוזנר: אני חושב שצריך לתת עליהן את הדעת ולתת להן פתרון על-ידי הממסד ולא על-ידי הארגונים.

יצחק רוזנר: בקהילה יש לנו זוגות של אנשים נכים, זאת אומרת בעל ואישה שהם נכים.

יצחק רוזנר: פינוי שלהם למלון לא פותר את הבעיה.

יצחק רוזנר: האנשים האלה נאלצים להישאר בקהילה וצריך לעזור להם.

יצחק רוזנר: יש הרבה מאוד משפחות שיש להם ילדים במצב סיעודי, ילדים עם פיגור עמוק, כאשר הילד משמיע קולות.

יצחק רוזנר: משפחות כאלה נקרעות תחת הנטל ביום יום, והן גם לא יכולות להיעזר בפינוי הזה, כי משפחה כזאת לא יכולה להגיע למלון.

אמנון כהן: אתם לא יכולים לאתר מרחב מוגן בעיר, כמו מתנ"ס או בית ספר לשעבר, שכן יכול להתאים לצרכים ולהעביר לשם כמה משפחות?

יצחק רוזנר: במסגרת הפעילות הזאת נעשו פעולות כאלה, זאת אומרת אותרו מרחבים מוגנים.

יצחק רוזנר: בגלל המצוקה הקשה ובגלל הלחץ של כלל האוכלוסייה, מרחבים גדולים, כמו קניונים גדולים, פונו להפעלת והעסקת אלפי ילדים בעיר, שגם הם סובלים מאותו מצב.

יצחק רוזנר: בהיבט של הקהילה, אנחנו עשינו מאמץ.

יצחק רוזנר: אנחנו פינינו ליקנעם מעון יום לפעוטות גילאי 1-3 עם נכויות התפתחותיות, אבל גם כאן אני מדבר מההיבט של השלטון המקומי.

יצחק רוזנר: כדי לפנות, אנחנו צריכים מערך הסעות גדול מאוד.

יצחק רוזנר: פיקוד העורף מבקש מאתנו להצמיד לכל ילד כזה מלווה אחד, כלומר: זה מגדיל לנו את ההוצאות.

יצחק רוזנר: הרשות המקומית בשלב זה מממנת את זה.

יצחק רוזנר: איתרנו מבנים מחוץ לקהילה.

יצחק רוזנר: ביקנעם הפעלנו את הפעוטות הנכים.

יצחק רוזנר: אנחנו העברנו קצת מהאנשים הנכים למקומות מוגנים בבתי הספר לחינוך מיוחד, אבל זה פותר רק חלק קטן מהבעיה.

יצחק רוזנר: יחד עם האגודה למען העיוור, הוצאנו קרוב ל-200 - מתוך 1,400 - אנשים עיוורים ליום חופש.

יצחק רוזנר: הסכומים הם פנטסטיים.

יצחק רוזנר: הרשויות והעמותות לא יכולות לממן את זה.

יצחק רוזנר: אני מבקש שתיקחו בחשבון שצריך לעזור לרשות המקומית, כדי שהיא תוכל לעזור.

אמנון כהן: נתחיל עם משרדי הממשלה.

אמנון כהן: לא משנה לי הסדר, אבל אולי נתחיל עם משרד האוצר.

אמנון כהן: אני חושב שמשרד האוצר צריך להקים צוות ייעודי ומקצועי, שירכז את כל התחום בשיתוף עם הארגונים והג'וינט והמשרדים: משרד העבודה והרווחה, משרד הבריאות, הביטוח הלאומי וכל מי שנוגע בדבר.

אמנון כהן: צריך לחשוב על איזשהו מטשינג עם התקציב.

אמנון כהן: אנחנו מודים לארגון ג'וינט שלקח על עצמו את המשימה, אבל זה כמובן לא בא במקום התפקיד של המדינה.

אמנון כהן: הייתי רוצה לשמוע, איך המדינה פותרת את הבעיה הכאובה הזאת של אנשים חסרי אונים.

ראובן ריבלין: אדוני יושב הראש, אנחנו לא דנים דיון מערכתי על מלחמת 2020.

ראובן ריבלין: אנחנו דנים כרגע בבקשה של עמותה שמטפלת בנכים, שצריכה היום מטשינג מהמדינה.

מומו אלנקווה: גם אנחנו.

ראובן ריבלין: אכתוב לכם את זה בפתק, כל אחד יקבל ממני כמה פתקאות שהוא רוצה.

ראובן ריבלין: האם משרד האוצר יכול להקציב להם כסף?

משה ברסימנטוב: יותר נכון שאת המענים שניתנים במסגרת הזאת יציג מנהל אגף השיקום במשרד הרווחה, כי ניתנים מענים, ואני אסביר איך בכל זאת הממשלה עובדת בנושא הזה.

משה ברסימנטוב: כל משרד ממשלתי רלוונטי, לעניין הזה משרד הרווחה, מרכז את הצרכים של האוכלוסיות ומעביר את הפניות למשרד ראש הממשלה ולמשרד האוצר.

ראובן ריבלין: אדוני יושב הראש, כל הסיפורים האלה על משרד הרווחה ועל משרד האוצר, תאמין לי, כבר עברנו שמונה מלחמות.

ראובן ריבלין: יש פה בקשה של אנשים שלקחו את הטיפול לידיהם בפועל.

ראובן ריבלין: אם אני אבוא למשרד הרווחה, הוא יאמר לי ללכת למשרד האוצר.

ראובן ריבלין: הרשויות המקומיות כבר אפילו לקחו על זה טרמפ וכבר רוצות תקציבים מיוחדים לדברים שהן עושות במסירות נפש.

ראובן ריבלין: האם אפשר לתת לארגון הנכים ולעמותה שקמה, שהג'וינט עוזרת לה היום, את המטשינג?

משה ברסימנטוב: מייד מנהל אגף השיקום יציג את המענים שהוא מספק, והוא מספק מענים.

משה ברסימנטוב: אני רק אומר שהדרך הנכונה שבה גם אתם תרצו שהדברים יעבדו היא שאתם לא תפנו אליי, אלא שהאוכלוסיות הרלוונטיות יפנו למשרד הרלוונטי.

ראובן ריבלין: למה הן באו אלינו?

משה ברסימנטוב: אם משרד הרווחה יפנה אליך ויאמר לך שהוא לא קיבל מענים ממשרד האוצר, נקיים את הדיון הזה, אבל אנחנו לא עובדים כך.

שלמה אליישר: אולי נתחיל קודם כל מהסוף.

שלמה אליישר: אנחנו אתמול ניהלנו שיחה עם נציגי הג'וינט.

שלמה אליישר: הגענו להסכמה עקרונית על מטשינג, שהג'וינט ייתן 330,000 דולר וגם אגף השיקום של משרד הרווחה ייתן 330,000 דולר.

שלמה אליישר: בעקבות ההסכמה העקרונית הזאת פנינו למשרד האוצר, ואכן קיבלנו אישור של מיליון וחצי שקל מטעם אגף השיקום, משרד הרווחה.

שלמה אליישר: קיבלו תקצוב מיוחד ממשרד האוצר לעניין הזה.

שלי יחימוביץ': אנחנו סידרנו את זה - - -

שלמה אליישר: שכל אחד ייקח את הקרדיט...

אמנון כהן: אנחנו רוצים פתרונות, לא מחפשים את הקרדיט.

אמנון כהן: אני בכל אופן אישי לא מחפש קרדיט, העיקר שתיפתר הבעיה.

שלמה אליישר: אנחנו ביקשנו להעביר את המיליון וחצי שקל, ואני מקווה שהיום ועדת פטור בחשב הכללי תאשר את הבקשה.

אמנון כהן: איך זה עובר פיסית?

אמנון כהן: האם כבר הייתה בקשה למשרד האוצר והוא אישר אותה?

שלמה אליישר: קיבלנו כבר אישור.

ראובן ריבלין: עם כל הכבוד, לא כך שואלים.

ראובן ריבלין: אני אשאל, האם זה בתקציב משרד הרווחה?

שלמה אליישר: אנחנו קיבלנו תקציב ייעודי ממשרד האוצר.

ראובן ריבלין: האם הוא נמצא אצלך?

משה ברסימנטוב: הם תוקצבו, מן הסתם זה יגיע לוועדת הכספים.

שלמה אליישר: קיבלתי אישור כרגע.

ראובן ריבלין: תוך 10 שניות נעביר לך את זה.

שלמה אליישר: הכסף הזה צבוע לנושא הזה.

שלמה אליישר: אנחנו סיכמנו יחד עם הג'וינט, שהיום נקיים תהליך של פטור ממכרז, נעביר את המיליון וחצי שקל לג'וינט, הג'וינט מצדו ייתן מטשינג של 330,000 דולר.

שלמה אליישר: כל הכסף יעבור ל"מגן", כלומר: למטה החירום שנמצא במטה מאבק הנכים.

שלמה אליישר: זה, למעשה, הגוף שיפעיל את כל הפתרונות הנדרשים.

שלמה אליישר: אגף השיקום שותף באופן מלא לפעילות של "מגן".

אמנון כהן: מעבר לתקציב שאתם נותנים, יש מבנים שאפשר להשתמש בהם.

אמנון כהן: יש מקומות שאולי הם יכולים לאתר אד-הוק לחודש, שבועיים, שלושה שבועות.

אמנון כהן: הארגון בעצמו לא יוכל להרים את זה.

אמנון כהן: צריך אולי לבקש בקשה מסודרת ולעשות מיפוי של מבנים שלא משתמשים בהם כרגע ולבדוק האם אפשר להתאים אותם לצרכים מסוימים, כך גם אפשר לחסוך כסף רב.

ראובן ריבלין: כמה שעות ייקח לך להביא לנו את הבקשה להעברה תקציבית?

משה ברסימנטוב: יש כרגע דיון.

שלי יחימוביץ': אנחנו מוכנים לחכות כאן עכשיו.

שלי יחימוביץ': אנחנו נחכה כאן שעתיים.

משה ברסימנטוב: הדברים כבר מתחילים לזוז.

סמדר אלחנני: מוציאים את הכסף לפני שיש אישור.

שלמה אליישר: הפתרון הזה שדיברתי עליו ניתן בעיקר לאנשים עם נכויות, שגרים בביתם בקהילה.

שלמה אליישר: יחד עם זאת, צריך להזכיר שיש לנו מספר גדול מאוד של מסגרות חוץ ביתיות: פנימיות, הוסטלים, מערכי דיור מוגן, של אנשים שגרים באזור הצפון.

שלמה אליישר: אנחנו נאלצנו לפנות מפנימיות, מהוסטלים וממערכי דיור מוגן למעלה מ-250 אנשים עם טווח רחב של נכויות למסגרות דומות באזור המרכז ובאזור הדרום.

שלמה אליישר: לגבי השאלה שלך, המצב לא קל.

שלמה אליישר: בוא נשים את הדברים על השולחן, אנחנו מנסים לאתר כמה שיותר בתי מלון שנגישים לאנשים בכיסאות גלגלים ומסגרות נוספות אחרות.

דורון יהודה: אני מדבר אתך על מקום גדול, שיש בו קרוב ל-300 חדרים.

אמנון כהן: הוא יבדוק את העניין.

אמנון כהן: אם יש עוד מקומות שאתם חושבים שהם מתאימים מבחינת תנאים פיסיים, גם מועדוני הספורט שדיברו עליהם, צריך לעשות להם הסבה כרגע בגלל מצב החירום.

אמנון כהן: אתם בודקים את זה?

שלמה אליישר: בוודאי.

שלמה אליישר: גם הקמנו מטה חירום בצפון.

שלמה אליישר: האנשים שלנו עובדים בצפון יחד עם מטה המאבק במרכז.

שלמה אליישר: גם מפקחים של אגף השיקום מקיימים תורנויות.

מלכה טל: לצערי, אין תיאום בין המשרדים, וזאת בעיה מרכזית.

מלכה טל: משרד הבריאות עבד לבד לגמרי.

מלכה טל: בלי לבדוק בציציות של אף אחד, פינינו כל חולה כרוני וכל קשיש, כולל נכים, שפנו למוקדים שלנו.

מלכה טל: מתוך ה-500 פינויים, 250 היו מוגבלים בכיסאות גלגלים.

מלכה טל: ביזמתנו פנינו למטה המאבק, למר רוני שכטר, שלא נמצא פה.

מלכה טל: כשירות הסוציאלי הצענו להם עזרה.

מלכה טל: הקמנו שני מוקדים גם בחיפה וגם בצפון למתן פתרונות בכל, כולל פינוי של משפחות.

אבי אורן: אני מקבל בקשות לעזרה ממשרד הבריאות.

מלכה טל: אנחנו עם רוני עבדנו על פינויים.

מלכה טל: כל הזמן אנחנו מציעים להקים מטות ברמת מחוז של כל הגורמים המטפלים כדי שנעבוד ביחד.

מלכה טל: אנחנו מבזבזים המון כסף וכוח אדם.

אמנון כהן: ועדת הכספים תפנה למשרד ראש הממשלה.

אמנון כהן: כל משרד עובד לפי תפיסת עולמו.

אמנון כהן: אנחנו חושבים שצריך להקים מטה משותף לכל משרדי הממשלה ולארגונים ביחד, שיישב במקום מוגדר ושיהיה בו איגום משאבים.

שלי יחימוביץ': זה דבר אלמנטרי שעוד לא קרה.

שלי יחימוביץ': אין דבר כזה, לפני יומיים זה עלה כרעיון במשרד ראש הממשלה, וזה עוד לא קיים.

משה ברסימנטוב: אני יודע שמשרד ראש הממשלה מרכז כזאת - - -

אמנון כהן: ממתי?

אמנון כהן: מהיום בבוקר?

משה ברסימנטוב: אני יודע שלא רק מהיום בבוקר, אלא מזה כמה ימים.

משה ברסימנטוב: אני גם יודע שמנכ"ל משרד הרווחה קיים עם ארגונים - - -

אמנון כהן: חברי הכנסת, אנחנו נפנה למנכ"ל משרד ראש הממשלה, שיעשה תיאום בין כל משרדי הממשלה וימנה אחראי מטעמו שירכז את כל הפעילות הזאת בין הארגונים ובין משרדי הממשלה.

ניסן סלומינסקי: גם עם ארגוני הנכים.

יצחק רוזנר: והרשויות.

אמנון כהן: יהיה נציג לכולם.

אמנון כהן: מטרת הדיון של חבר הכנסת אורון הייתה להעלות את הבעיה שאין מטשינג של המדינה.

אמנון כהן: התבשרנו גם על-ידי משרד הרווחה וגם על-ידי משרד האוצר, שהמטשינג קיים ושהוא ייצא לדרך.

אמנון כהן: אנחנו לא יכולים לפתור את כל הבעיות, אנחנו לא משרד ייעודי שמטפל בדברים.

אמנון כהן: לכן כל משרד יעשה את עבודתו.

אמנון כהן: במקום שיש בעיה, נעשה תיווך, אבל אין לנו סמכויות נרחבות כמו משרד ממשלתי.

אמנון כהן: המטרה הייתה לבדוק האם המדינה משתתפת במטשינג.

אמנון כהן: תוך כדי הדיון גילינו שיש אי תיאום בין משרדי הממשלה, ולכן ועדת הכספים תפנה למשרד ראש הממשלה, בבקשה שיקים צוות, ועדה או מישהו שירכז מטעמו את כל משרדי הממשלה, ארגוני הנכים, רשויות מקומיות שקשורות לעניין הזה, וכל אחד על-פי צרכיו והאזור בו הוא גר יטופל.

אמנון כהן: אם תרצו להמשיך ולדבר, דברו.

אבישי ברוורמן: אני בדרך כלל מקשיב פה יותר ולא מדבר.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לומר שלושה דברים.

אבישי ברוורמן: לפני הישיבה הזאת, ישבתי עם תמי ברנע, ושמעתי ממנה את הדברים.

אבישי ברוורמן: לגבי הכסף הבעיה נפתרה.

אבישי ברוורמן: המטשינג כאן נפתר, יקפידו לבצע אותו.

אבישי ברוורמן: הבעיה פה היא הרבה יותר חמורה.

אבישי ברוורמן: בעיית הנכים זאת רק דוגמה אחת.

אבישי ברוורמן: למרות שיש כספים, הבעיה פה היא ההתנהלות של כל הממשלה הזאת והקודמת וזאת שלפניה.

אבישי ברוורמן: הבעיה היא שלא מסוגלים לבצע.

אבישי ברוורמן: הפתרון שלך הוא פתרון שכל אדם שיש לו ניסיון לא רק בדיבור אלא גם בביצוע מבין אותו.

אבישי ברוורמן: אמר פה מומו שכבר יש תוכניות מגירה לכל הדברים האלה.

אבישי ברוורמן: חסרים מתאם, איש ביצוע ושר שיודע לעבוד, כי אין שר למדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: הייתי מקצץ את מספר השרים לחצי, כי יש פה עודף השרים, אבל בנושא הזה הייתי ממנה שר.

אמנון כהן: במקומך הייתי מתפטר מהקואליציה.

שלי יחימוביץ': אלא אם הוא בעצמו היה שר.

אבישי ברוורמן: גם אני אמרתי שיהיו חמישה שרים, ומספיק עם ההתקפות האישיות שלך עליי כל הזמן.

אבישי ברוורמן: למפלגת העבודה היו מספיקים חמישה שרים.

שלי יחימוביץ': אם היית אחד מהם, זה לא היה עולה כאן.

אבישי ברוורמן: מספיק כבר, אנחנו פה בשביל הציבור, לא בשביל מפלגת העבודה.

שלי יחימוביץ': אם היית שר, זה פשוט לא היה עולה.

שלי יחימוביץ': לא הכל פוליטיקה, יש גם דברים עקרוניים.

ניסן סלומינסקי: פתרנו את הנושא של המטשינג.

ניסן סלומינסקי: קודם כל, בושה למדינה שזקוקה למטשינג מהגו'ינט.

מלכה טל: נכון.

ניסן סלומינסקי: עשינו את זה בעל כורחנו כדי לגמור את הסיפור הזה.

ניסן סלומינסקי: מכאן ולהבא אין מטשינג.

ניסן סלומינסקי: אם מישהו רוצה לתרום, שיתרום, אבל יש מדינה.

ניסן סלומינסקי: זה סכום שיספיק רק לקצה.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שבשבוע הבא דרכך או דרך יושב-ראש הוועדה צריך לזמן לכאן את מנכ"ל משרד ראש הממשלה, כי הוא למעשה הממונה על משרד הרווחה.

ניסן סלומינסקי: אין שר שם.

ניסן סלומינסקי: צריך לקיים דיון יסודי איך פותרים את הנושא של אנשים עם מוגבלויות.

אמנון כהן: נעביר את הבקשה ליושב ראש הקבוע.

ניסן סלומינסקי: כמו שאנחנו עושים איגום של כל משרדי הממשלה, אנחנו צריכים לעשות איגום של כל ארגוני הנכים, כדי שלכולם יהיה פתרון.

שלי יחימוביץ': חברים, אני רוצה להגיד לכם שזה מאוד נדיר שבאים עם בעיה ספציפית, ועוד באותה ישיבה, ובאורח פלא - כמובן צריך לומר שלא בזכותנו, כי לנו אין כוח - הבעיה הזאת נפתרת.

שלי יחימוביץ': זאת סיטואציה מאוד יוצאת דופן שאני רוצה לברך עליה, אבל מדובר בטיפה בים.

שלי יחימוביץ': כולנו מודעים לעומק הזוועה, ההזנחה וההפקרות שהתגלו כאן.

שלי יחימוביץ': מה שקרה כאן זה מה שקרה בניו-אורלינס, החלשים נשארו מאחור, ואתם הנציגים שלהם.

שלי יחימוביץ': לא סתם כעסתי על שי.

שלי יחימוביץ': כעסתי עליו כי אתמול - והוא לא היה היחיד - הוא ישב בישיבת סיעה של מפלגת העבודה, ובמקום לומר את הדברים שהוא אמר כאן לעמיר פרץ, הוא בחר לתת סקירה ביטחונית יסודית ולהגיד "תיכנסו בהם ותעשו כך ותעשו כך".

שלי יחימוביץ': הוא לא היה היחיד, ישב גם הנציג של הגמלאים, שגם אמר "תיכנסו בהם, תעשו את המהלך הטקטי הזה ולא את המהלך הטקטי הזה", במקום לדבר על הגמלאים שנשארו מאחור.

שלי יחימוביץ': ישב נציג של ההסתדרות, שלא דיבר על העובדים וגם נתן הצעות טקטיות.

שלי יחימוביץ': אני אומרת שאתם חייבים לקחת את הכוח הפוליטי שלכם, כמו הכוח שיש לשי כמזכיר סניף, וללכת אתו למפלגות ולא להפקיר את השטח.

שלי יחימוביץ': הנושא שלכם יותר חשוב מהעניינים הביטחוניים, כי המלחמה הזאת תיגמר והבעיות האלה יישארו מאחור.

שלי יחימוביץ': אני ממש מפצירה בכם להשתמש בכוח הפוליטי שלכם ולא להפקיר הזדמנויות כאלה כמו ישיבות סיעה כאלה, שגם אתם תמצאו את עצמכם משתתפים בהן.

מריו שלו: אנחנו מדברים על פתרונות, והכל טוב ויפה.

מריו שלו: לאלה שהגיעו למרכז עם בעיות רפואיות קשה למצוא פתרונות.

מריו שלו: אני במקרה רופא, אז יותר קל לי, אבל אתמול טיפלתי באישה שאין לה תרופות.

מריו שלו: היא גם סובלת פיסית וגם נפשית וגם אין לה פתרונות.

מריו שלו: האישה רצתה להתאבד.

יעקב פוליאקוב: כל האנשים חברים בקופות חולים.

יעקב פוליאקוב: כאשר הם פונו לאזורים שונים בארץ, בעזרת הקופה אליה הם שייכים הם יכולים לפנות לכל סניף בקופה ולקבל תרופות.

יעקב פוליאקוב: זה ההסדר שקיים בין כל קופות החולים והוא מתואם עם משרד הבריאות.

מריו שלו: הוא לא עובד, אין תרופות כרוניות.

יואב קריים: מריו מדבר מניסיון, הוא כבר פונה על ידינו לפני מספר ימים למלון בירושלים.

יעקב פוליאקוב: העיקרון קובע שכל אדם בעזרת הקופה שהוא שייך אליה יכול לקבל את התרופות.

יעקב פוליאקוב: כשהוא נמצא באזור הצפון יש מרפאות מאוחדות של הקופות, שנותנות שירותים.

יעקב פוליאקוב: אם הוא עבר למרכז, שיפנה לקופה אליה הוא שייך ויקבל את התרופות.

יחיאל שרשבסקי: משרד הבריאות יעבוד גם מול הג'וינט וגם מול משרד האוצר.

יחיאל שרשבסקי: יש נקודה שלא עלתה ונראית זניחה.

יחיאל שרשבסקי: היום כל השכירים מקבלים את השכר שלהם מהמעבידים שלהם.

יחיאל שרשבסקי: יש אלפי נכים שעובדים במפעלים מוגנים, מרוויחים לפעמים 500 או 600 שקל, וזה חלק מהמחיה שלהם.

יחיאל שרשבסקי: הם צריכים לקבל את המשכורת שלהם, גם כשהמפעלים לא עובדים ואין להם מאיפה לתת.

יחיאל שרשבסקי: על האוצר לתת את השכר הממוצע שהם קיבלו בחודש הקודם, כי זה חלק מהמחיה שלהם.

אמנון כהן: זה לא בהסדר?

יחיאל שרשבסקי: זה לא בהסדר של השכירים, כי הם לא נקראים שכירים, ולכן חייבים לדאוג, שגם הם יקבלו את מאות השקלים הבודדים האלה.

נציג ארגון החרשים: אני רוצה לדבר על שני נושאים קטנים של היום יום, כי צריך לפתור בעיות של יום יום.

נציג ארגון החרשים: יש לנו בעיות קטנות, כמו: ביפרים שנגמרו לנו, אלה ביפרים שקיבלנו לאחר מאבק גדול.

נציג ארגון החרשים: היו לנו X ביפרים שקיבלנו לאחר המלחמה.

נציג ארגון החרשים: הם חולקו בסיוע של משרד הרווחה בצפון, והם נגמרו.

נציג ארגון החרשים: אנחנו צריכים לקבל אישור לקבל ביפרים חדשים.

נציג ארגון החרשים: אנשים נמצאים בצפון, ואין להם תקשורת.

אמנון כהן: מי צריך לתת לזה פתרון?

מלכה טל: זה תקציב.

אמנון כהן: תכניסו את זה פנימה.

נציג אגודת החרשים: כל הערוצים נרתמו למען החרשים בנושא של כתוביות ושפת סימנים.

נציג אגודת החרשים: הערוץ היחיד, שלצערנו, לא עשה אפילו צעד אחד קדימה זה הערוץ הראשון.

ראובן ריבלין: ברור, כי יש לו אגרה.

ראובן ריבלין: ..

אמנון כהן: תפנה לשר התקשורת עם העתק לוועדת הכספים.

ראובן ריבלין: התייעצתי עם יושב ראש הוועדה ועם היועצים המשפטיים.

ראובן ריבלין: מדובר פה בעניין ספציפי, שהוא הבקשה העיקרית.

ראובן ריבלין: למרות שכל הבעיות שהועלו בפנינו מצריכות מענה, לא נוכל לפתור אותן, אם לא יהיו בקשות ספציפיות.

ראובן ריבלין: יש בקשה ספציפית.

ראובן ריבלין: אני מציע שוועדה זו כרגע תסמיך את יושב ראש ועדת הכספים, יעקב ליצמן, לאשר את ההעברה התקציבית.

ראובן ריבלין: מכיוון שכרגע יש לך ישיבה שהעניין הזה היה על סדר יומה, נא להצביע.

אמנון כהן: קיבלנו הסכמה של כולם, הצבענו והסכמנו על זה פה אחד.

אמנון כהן: הסמכנו את יושב-ראש הוועדה להעביר את הפנייה התקציבית בנושא הזה, בלי לכנס את הוועדה.

אמנון כהן: הדיון הזה תם, אבל לא נשלם סדר היום.

אמנון כהן: אנחנו ממשיכים בסדר היום תוך שתי דקות.

אמנון כהן: 5.

אמנון כהן: תקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (בקשה לרשיון, בחינות, התמחות ואגרות) (תיקון מס' 2), התשס"ו-2006.

אמנון כהן: 6.

אמנון כהן: תקנות ניירות ערך (אגרה שנתית), התשס"ו-2006.

אמנון כהן: אנחנו עוברים לתקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (בקשה לרשיון, בחינות, התמחות ואגרות) (תיקון מס' 2), התשס"ו-2006 וכן תקנות ניירות ערך (אגרה שנתית), התשס"ו-2006.

סמדר אלחנני: זאת הפחתת אגרה.

סמדר אלחנני: זה בסדר גמור, זה גם לא כסף שהולך למדינה.

דניאלה רימון: מובאים לכאן כמה עניינים.

דניאלה רימון: הראשון שבהם הוא הפחתה חד-פעמית של 20% מהאגרה השנתית, החלה על תאגידים ועל קרנות.

דניאלה רימון: במקביל גם מובא איחור מועד התשלום השנה לאחד בספטמבר.

דניאלה רימון: אנחנו קיווינו לקיים את הדיון עוד קודם לכן.

דניאלה רימון: היה צריך לשלם באחד באוגוסט, וישלמו באחד בספטמבר.

דניאלה רימון: זו הוראת שעה לשנה זו.

דניאלה רימון: מעבר לכך, יש כמה עניינים טכניים בעיקרם.

דניאלה רימון: השנה חברו כמה גורמים.

דניאלה רימון: הפעילות בשוק ההון הייתה גורפת, לשמחתנו, מה שגרם לעלייה באגרות תשקיף שנגבות.

דניאלה רימון: כבר עתה עד יולי גבינו 14.6 מיליון באגרות תשקיף, כשהצפי השנתי היה 12.5 מיליון שקל, כך שאנחנו צופים עוד לגבות אגרות נוספות.

דניאלה רימון: יש ריבוי נבחנים, יש יותר תאגידים מדווחים השנה ויש הרבה יותר קרנות השנה, ולכן אנחנו גובים יותר כסף מההערכה התקציבית שקיבלנו.

דניאלה רימון: אנחנו הבטחנו מראש, שבכל עת שיתאפשר לנו אנחנו נבצע הפחתה.

אמנון כהן: אז למה לא קבעתם 30% הפחתה?

דניאלה רימון: כי זה הצפי.

דניאלה רימון: אנחנו היום נמצאים בחודש אוגוסט, וסוף השנה זה דצמבר.

דניאלה רימון: אנחנו גם בתקופה לא רגילה עכשיו.

דניאלה רימון: בסופו של דבר, מדובר בהערכה, כי קשה להגיע למספר מדויק.

ראובן ריבלין: אני מניח שאם היית אומרת 30%, הייתי שואל אותך למה לא 40%.

אמנון כהן: לכן אני שואל למה 20% ולא 30%.

דניאלה רימון: בשנה שעברה הבטחנו 15%, בשנה שלפני כן 20%.

דניאלה רימון: אנחנו רואים שפחות או יותר בזה מדובר.

דניאלה רימון: לגבי נושאים נוספים, אנחנו התבקשנו - האמת היא שזו הייתה גם בחלקה יוזמה של ועדת האגרות הבין-משרדית - שעדכון האגרות שלנו יהיה חד-שנתי במועד קבוע בינואר.

אמנון כהן: מה היה עד היום?

דניאלה רימון: בחלק מהמקומות זה היה דו-שנתי ולגבי הבורסה זה היה גם יותר מזה, אבל אין טעם בזה בסביבה אינפלציונית הקיימת בשנים האחרונות.

דניאלה רימון: פעם אחת בשנה באחד בינואר יהיה עדכון.

דניאלה רימון: אני יודעת שמנסים במשק בכל התקנות שיש בהן אגרות להגיע ליישור קו ושמנגנון ההצמדה גם הוא יהיה פשוט להבנה ביחס למדד שפורסם לאחרונה, ולא איזה מנגנון היסטורי שהיה קבוע בתקנות.

דניאלה רימון: דבר נוסף שאנחנו מסדירים כאן - אנחנו קובעים שמנהל הקרן שחב בתשלום האגרה יהיה מנהל הקרן במועד התשלום, וזאת מפאת חילופים שנעשים במיוחד בעת האחרונה אחרי בכר של מיזוגים ופיצולים בתוך הקרנות וכדי שלא נצטרך לרדוף אחרי החב בחבות.

דניאלה רימון: הם עושים ממילא שיפויים בהעברות ביניהם, וכשהם יסתכלו דרך ה"חור" של המועד, הם יידעו מי צריך לשלם את האגרה.

דניאלה רימון: באשר למועד התשלום של מנהלי הקרנות, להבדיל מתאגידים מדווחים, שכאשר מגיע מועד הסיום שלהם, הם בדרך כלל במצב לא אטרקטיבי, כי ניירות הערך שלהם נמחקו מהמסחר ויש להם בסך הכל 10 מחזיקים או 35 מחזיקים, ואז אנחנו בדחק תוך 30 יום לגבות מהם את האגרה, כי אחרת לא נראה אותם, למנהלי הקרנות יש עדיין חובות דיווח והם קיימים גם לאחר מועד הסיום שלהם, לאחר הפירוק או המיזוג של קרן מסוימת, כי אותו מנהל נשאר בזירה, ועליו חבות התשלום.

דניאלה רימון: לכן מצאנו שלגבי הקרנות ניתן לקבוע, שמועד התשלום יהיה מועד התשלום באוגוסט או בינואר, לפי העניין, ולא נצטרך את ה-30 יום האלה.

אמנון כהן: לא הבנתי, האם זה יהיה פעם אחת בשנה בינואר?

דניאלה רימון: מועד התחילה של קרנות הוא אחרי מועד התשלום.

דניאלה רימון: האגרה שלנו היא יחסית, היא פר התקופה היחסית שקיבלו את השירות במהלך השנה.

ראובן ריבלין: מאה אחוז, זה פרופורציונלי לזמן מתן השירות.

דניאלה רימון: דרגת הקרן היא חשובה, כיוון ששיעור האגרה קבוע בהתאם להון העצמי ולשווי הנכסים המנוהל של הקרן.

דניאלה רימון: אנחנו מבקשים שההודעה על דרגת קביעתה תהיה עד ה-10 לחודש, כדי שתהיה שהות להוציא לה דרישת תשלום.

דניאלה רימון: גם ביועצים זו אותה תמונה.

דניאלה רימון: אנחנו מבקשים שהשינוי במדד יהיה גם לכיוון ירידה, ולא רק לכיוון עלייה לטובת משלמי האגרה.

ראובן ריבלין: הדברים ברורים ובהירים, ועוד הובהרו שוב על-ידי הגברת.

אמנון כהן: אם כך, אנחנו מעלים להצבעה את תקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (בקשה לרשיון, בחינות, התמחות ואגרות) (תיקון מס' 2), התשס"ו-2006 ותקנות ניירות ערך (אגרה שנתית), התשס"ו-2006.

אמנון כהן: מי בעד?

אמנון כהן: הצבעה בעד - 3 נגד – אין תקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (בקשה לרשיון, בחינות, התמחות ואגרות) (תיקון מס' 2), התשס"ו-2006 ותקנות ניירות ערך (אגרה שנתית), התשס"ו-2006 נתקבלו.

אמנון כהן: התקנות אושרו פה אחד.

אמנון כהן: שתהיה לכם הצלחה בהמשך הדרך.

אמנון כהן: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.