ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 60, 2006-08-15 09:30

משה כחלון: בחינת אפשרות למתן העדפות לחיילים, בדרג לוחם, בהקצאת קרקעות מינהל מקרקעי ישראל.

משה כחלון: אני ביקשתי לזמן את הדיון הזה.

משה כחלון: אנחנו יודעים שמינהל מקרקעי ישראל מקצה קרקעות ללא מכרז לגופים ציבוריים, ליזמים, על מנת לבנות מוסדות ציבור, מוסדות חינוך ותרבות.

משה כחלון: רציתי לשמוע מה האפשרויות שהמינהל יפטור ממכרז ציבור מסוים - לצורך הדיון שלנו זה חיילים בדרג לוחם.

משה כחלון: אני רוצה לבדוק אם ניתן לעשות דבר כזה.

יצחק זיו: אני אקריא קטע מThe Marker: "מאות מיליוני שקלים מתנה לסוכנות – על חשבוננו.

יצחק זיו: מדינת ישראל תעניק לסוכנות היהודית "מתנה": קרקעות במאות מיליוני שקלים".

יצחק זיו: כך זועקת כותרת מ-1 באוגוסט 2006.

יצחק זיו: מדוע נמסרו הקרקעות הציבוריות הללו לסוכנות היהודית דווקא?

יצחק זיו: כאן טמונה תשובה מורכבת המהווה דוגמה מאלפת לאופן בו נהפכות הקרקעות הציבוריות בישראל לנדל"ן מסחרי מניב.

יצחק זיו: ועדת המשנה של מועצת מקרקעי ישראל היא זו שהחליטה באופן חריג לא להחיל את החלטה 1062 על נכסי הסוכנות היהודית.

יצחק זיו: קצת רקע: החלטה 1062 ביקשה לשים קץ למצב האבסורדי שבו גוף שקיבל מהמדינה קרקע ללא מכרז ובדרך כלל ללא תשלום, לצורך מטרה ציבורית, מורשה לנטוש את הייעוד הציבורי של הנכס וליהנות מהקרקע כיזם נדל"ן לכל דבר.

יצחק זיו: ההחלטה קבעה, ובצדק, כי במקרה בו לא משמשת הקרקע – השייכת, נזכור לציבור כולו – למטרה הציבורית לשמה הוקצתה, היא תשוב לאותו ציבור.

יצחק זיו: אנחנו רואים פה מגמה שהולכת ומשתרשת בכל המקומות.

יצחק זיו: ניקח לדוגמה אדמה חקלאית.

יצחק זיו: היום היא שייכת לכל מיני קיבוצים, מחר היא הופכת לנדל"ן.

יצחק זיו: ניקח את הדוגמה של שפיים וכל המתחם שם.

יצחק זיו: זאת אדמת מקרקעי ישראל.

יצחק זיו: שפיים וגעש ועוד הרבה מקומות בארץ הפכו את האדמה לשלהם.

יצחק זיו: איפה הפיקוח?

יצחק זיו: מי מפקח על הדברים האלה?

יצחק זיו: איך זה קורה שאדמה חקלאית אתמול, מחר נהפכת לקרקע פרטית של אותו קיבוץ או יישוב?

יצחק זיו: הם קיבלו את זה למטרה חקלאית.

יצחק זיו: אם זה לא חקלאי זה אמור לחזור למינהל, זה לא יכול להפוך לקרקע פרטית.

יצחק זיו: אני לא יודע מי קבע את זה, איך זה נעשה, אבל זה מה שנעשה בשטח.

יעקב אפרתי: החלטה 1062 תקפה.

יעקב אפרתי: היא אומרת שאם קרקע שהוקצתה לצורכי ציבור - סדר גודל של מעל ל7 דונם –עוברת שינוי ייעוד היא חוזרת למינהל.

יצחק זיו: איך אתה מסביר את מה שקרה בשפיים?

יעקב אפרתי: מדובר בשני עולמות שונים.

יעקב אפרתי: כשהתקבלה החלטה 1062 הסוכנות היהודית וההסתדרות הגישו ערר.

יעקב אפרתי: מועצת מקרקעי ישראל קבעה שוועדת המשנה תשמע את הערר ותמליץ.

יצחק זיו: תמליץ או תחליט?

יעקב אפרתי: תמליץ.

יעקב אפרתי: ישבה ועדת המשנה, שמעה את הסוכנות ואת הצדדים.

יעקב אפרתי: היא החליטה לקבל את ההסתייגות של הסוכנות היהודית, לא את ההסתייגות של ההסתדרות.

יעקב אפרתי: הודיע יו"ר המועצה, שר השיכון מר מאיר שטרית, שהוא לא הולך לקבל את המלצת ועדת המשנה.

יעקב אפרתי: החלטה 1062 חלה.

יעקב אפרתי: התחולה שלה היא על הסוכנות, על ההסתדרות, על כל מי שקיבל הקצאת קרקע לצורכי ציבור.

יעקב אפרתי: כל זמן שהקרקע - מעל ל7 דונם - משמשת לצורכי ציבור זה יוצא מן הכלל, ביום שהיא עוברת שינוי ייעוד היא חוזרת למינהל.

משה כחלון: למה דווקא 7 דונם ולא מספר אחר?

יעקב אפרתי: 7 דונם זה סדר גודל של משהו שהוא קמעונאי יותר.

יעקב אפרתי: אנחנו לא רוצים להתעסק עם דונם, חצי דונם, שני דונם.

משה כחלון: מה הגודל של רוב החלקות?

משה כחלון: בסוף יתברר ש90% זה עד 7 דונם.

יעקב אפרתי: יכול להיות.

יעקב אפרתי: ההסתדרות קיבלה בזמנו מגרשי כדורגל.

יעקב אפרתי: אם זה בניין, אז לא כדאי להתעסק.

יצחק זיו: מה אם זאת אדמה שעד אתמול הייתה אדמת מינהל ונמכרה לאנשים פרטיים?

יצחק זיו: אתה יכול לעשות עם זה מה שאתה רוצה?

יעקב אפרתי: אם זה שלך.

יעקב אפרתי: .

יצחק זיו: מה אם מתארגנים 20 איש, כשיש לכל אחד חצי דונם?

יעקב אפרתי: אני מדבר על הקצאה לצורכי ציבור.

יצחק זיו: עד אתמול זאת הייתה אדמת מינהל.

יצחק זיו: היא נמכרה ליזם פרטי.

יצחק זיו: הוא חילק את זה ל100 חלקות.

משה כחלון: ההחלטה צריכה להתקבל לפי אומדן כספי, כי 6.5 דונם ברמת אביב שווה יותר מ150 דונם ביערה, באביבים או בדולב.

משה כחלון: אני לא מבין את העניין של 7 דונם.

משה כחלון: למה זה לא הולך לפי אומדנים?

יעקב אפרתי: השאלה מה היזמות שאתה יכול לעשות על השטח.

משה כחלון: אתה ב6 דונם יכול לבנות 32 קומות.

יעקב אפרתי: אין ספק בזה.

יעקב אפרתי: המספר של 7 דונם הוא לא מספר קדוש.

לאה ורון: חברי הכנסת שואלים אם יש מגמה במינהל מקרקעי ישראל להקצות קרקעות ליזמי נדל"ן תוך שינוי הייעוד של הקרקעות האלו.

לאה ורון: זה מביא את יו"ר הוועדה לשאלה לגבי החיילים בדרג הלוחם.

יעקב אפרתי: אנחנו לא מדברים על הקצאת קרקעות חדשות, אלא על קרקעות שהוקצו בעבר.

יעקב אפרתי: אין פה הקצאה חדשה.

יעקב אפרתי: יש פה מישהו שהקצו לו קרקע.

יעקב אפרתי: בהחלטה כתוב שלפחות השתמשו בקרקע לצורכי ציבור ל-15 שנה.

יעקב אפרתי: לא מדברים על הקצאות חדשות.

יעקב אפרתי: הקצאות חדשות ניתנות היום לכל הגופים רק במכרז.

יעקב אפרתי: גם קרקע שמשווקים לצורכי מוסדות ציבור משווקים במכרז.

יעקב אפרתי: ההמלצה של ועדת המשנה, שרצתה להחריג את הסוכנות על הקצאות שיש לה, לא תתקבל.

יעקב אפרתי: כך החליט היו"ר.

צביה אפרתי: וטוב שכך.

צביה אפרתי: הסוכנות היהודית גייסה תרומות להקמת מוסדות ציבור.

צביה אפרתי: מכיוון שהטאבה מייעדת את הקרקעות האלו כשטחים חומים, הרשות המקומית יכולה הייתה להפקיע אותן על פי חוק התכנון והבנייה, סעיף 188 ו189.

צביה אפרתי: כל שימוש סחיר אחר היה מחזיר את הקרקעות לחיק המדינה.

צביה אפרתי: מהרגע שחדל להתקיים הייעוד הציבורי הקרקע חוזרת לבעליה המקוריים.

צביה אפרתי: זה חוק התכנון והבנייה.

משה כחלון: אני חושב שאותו דין חל גם על הפקעה.

צביה אפרתי: באה הסוכנות היהודית ואמרה שבבואה לגייס תרומה ולהביא את הכסף לקופת המדינה כדי להקים בית ספר על-יסודי, מתנ"ס או ספרייה, עליה לרשום את הקרקע על שם אותו גוף.

צביה אפרתי: לא רק שהיא קיבלה קרקע ששייכת לציבור, ששייכת לעירייה שבתחומה מתקיים הבניין, אלא היא קיבלה מהמדינה matching להקמת הבניין.

צביה אפרתי: משרד הבינוי והשיכון ומשרד החינוך מימנו מיליונים רבים מכספי הציבור להקמת אותם בניינים.

צביה אפרתי: לא ייתכן היום שמישהו יהפוך את קריית החינוך של אשקלון לאלמנט נדל"ני.

צביה אפרתי: ה7 דונם לא נראה לי בעייתי, מפני שהתרומות לא גוייסו לגני ילדים או למעונות יום, הן גוייסו לבתי ספר על-יסודיים, לבתי ספר יסודיים, למתנ"סים, לאולמות ספורט.

משה כחלון: ההחלטה היא החלטה גורפת לא רק לגבי הסוכנות.

משה כחלון: יש מוסדות אחרים שכן קיבלו.

צביה אפרתי: אסור לקבל את ההחלטה הזאת, כי לא רק שבמגרשים האלה יש ערך קרקע, אלא חלק מהמבנים מומנו על ידי המדינה והם נכסים ציבוריים.

משה כחלון: השר קיבל החלטה טובה.

משה כחלון: השאלה שלי היא לגבי הקצאה ללא מכרז לדרג לוחם.

יעקב אפרתי: כל החלטה ללא מכרז היא החלטה שגויה.

משה כחלון: פעם היו הגרלות.

משה כחלון: יש את זה עדיין?

יעקב אפרתי: זה סוג של מכרז, כי זה נותן הזדמנות שווה לכל האנשים.

יעקב אפרתי: כל מי שמתייצב מקבל זכות שווה.

יעקב אפרתי: תראה איך אנחנו מסתבכים עם החוק שמאפשר לנו לתת לנכים תחנות דלק.

יעקב אפרתי: 50% מכל שטחי התחנות אנחנו נותנים למשרד הביטחון.

יעקב אפרתי: מה לעשות שכמות הנכים במדינת ישראל הולכת וגדלה ואילו כמות התחנות הולכת ופוחתת.

יעקב אפרתי: היכולת לחלק כל כך מעט לכל כך הרבה פשוט בלתי אפשרית.

דוד טל: משרד הביטחון עושה את זה בצורה שרירותית?

יעקב אפרתי: אף אחד לא יצא בשלום מהחלוקה הזאת.

דוד טל: מה קורה ברגע שההיצע יותר גדול מהביקוש?

דוד טל: אני מבין שכשעושים הגרלות והביקוש עולה על ההיצע אז נותנים לכל אחד הזדמנות שווה, אבל מה קורה הפוך?

דוד טל: זה מוגדר כצורת מכרז?

יעקב אפרתי: כן.

יעקב אפרתי: המכרז בא ואומר שמי שזוכה ראשון בוחר ראשון את המגרש.

ערן יוסף: אנחנו מדברים בשני מישורים שונים.

ערן יוסף: יש מישור של פטור ממכרז, יש מישור של הנחה בתשלומים.

ערן יוסף: במישור הפטור ממכרז יש היום תקנה בתקנות חובת המכרזים של המינהל שמעניקה פטור לחיילים משוחררים בני מיעוטים בלבד.

ערן יוסף: הכוונה לתת העדפה מיוחדת לאוכלוסייה הזאת.

ערן יוסף: לא מדובר רק בחיילים משוחררים, אלא גם אלה שהיו בשירות לאומי, בשב"ס וכו'.

ערן יוסף: אם אתה שואל אותי איך אנחנו מחליטים, אז זאת דוגמה טובה לאיך מחליטים.

ערן יוסף: במקרה הזה משרד הביטחון נותן למי שמבקש את הפטור תעודה שהוא שירת בכוחות הביטחון בשנתיים שדורשות התקנות, כשהאדם הולך למינהל עם תעודת הפטור.

ערן יוסף: מכאן העבודה של המינהל.

ערן יוסף: איפה שיש מספיק קרקעות לכל מי שמבקש אין בעיה, אבל איפה שלא, עושים הגרלה בין הזכאים.

ערן יוסף: מישור שני שהיה בתוקף עד לחודש מארס 2005 ולא קיים היום זה ההנחה בתשלומים.

ערן יוסף: אדם שמקבל קרקע מהמדינה נדרש לשלם תשלומים למינהל.

ערן יוסף: נקבע שכל חייל משוחרר זכאי להנחה משמעותית של 90% מהתשלומים.

ערן יוסף: לא מדובר בכל הארץ, אלא על יישובים בנגב ובגליל.

ערן יוסף: הדבר הזה הפסיק להיות בתוקף ממארס 2005.

ערן יוסף: הממונה על הקרן ביקש לחדש את זה.

דוד טל: מדוע לא להמשיך את אותה הנחה שהייתה קיימת?

יעקב אפרתי: הפטור לחיילים משוחררים בני מיעוטים הוא ביישובים של בני המיעוטים בלבד.

דוד טל: אני חושב שבבג"ץ זה לא יעמוד.

צביה אפרתי: דווקא העדפה מתקנת נדונה פעמים רבות אצל היועץ המשפטי לממשלה.

צביה אפרתי: יש סבסוד פיתוח מיוחד להעדפה מתקנת לחיילים מבני המיעוטים.

צביה אפרתי: על סדר היום של ועדת השרים להמשיך את התהליכים האלה.

צביה אפרתי: זה עבר את הסינון המשפטי.

משה כחלון: שלא ישתמע שאנחנו נגד.

משה כחלון: אנחנו פשוט רוצים גם לאחרים.

אמירה חכמון: אתה רק תחריף את הבעיה של הקצאות של ביקוש מול היצע.

אמירה חכמון: בני המיעוטים הלוחמים הם קבוצה קטנה.

חיים אומן: הסמכות שלי מול מינהל מקרקעי ישראל היא רק לתת את ההמלצה.

חיים אומן: ההמלצה שלי זה האישור שלי שהאדם הוא חייל משוחרר שביצע את שירותו.

חיים אומן: יש ביקוש.

חיים אומן: בזמנו קיבלנו עצומה של חיילים שמבקשים להאריך את החוק.

חיים אומן: אני לא זוכרת שקיבלתי תשובה על כך.

יעקב אפרתי: התשובה שלילית.

חיים אומן: יש לזה ביקוש, אבל אין השתוללות גדולה.

חיים אומן: אני לא רואה אסון גדול שימשיכו את החוק הלאה.

חיים אומן: סך הכל אנחנו רוצים לתת משהו לחיילים המשוחררים.

חיים אומן: אנחנו רוצים לעודד את ההתיישבות בגליל ובנגב.

דוד טל: אותי לא מעניין אם יש השתוללות או אין, השאלה אם התכלית של החוק ראויה.

חיים אומן: התכלית ראויה.

משה כחלון: על איזה אזורים מדובר?

חיים אומן: יש רשימה שלימה של אזורים.

משה כחלון: כמה שיווקתם?

יעקב אפרתי: מעטים.

יעקב אפרתי: אם אתה מדבר על קו העימות, אז כל אזרח משלם 0 בגין קרקע.

יעקב אפרתי: כל אזרח משלם 31% לגבי כל מה שמוגדר היום באזור עדיפות א'.

דוד טל: אם אני רוצה להקים 4 צימרים ביער הגורן, שתולה או זרעית, אני לא צריך לשלם על הקרקע כסף?

יעקב אפרתי: נכון.

יעקב אפרתי: כל קו העימות, כולל רמת הגולן, כולל שדרות מקבלים קרקע במחיר 0.

יעקב אפרתי: כל אזור עדיפות א', שזה הקו השני אחרי קו העימות, משלמים בגין הקרקע 31% בלבד.

יעקב אפרתי: באזור עדיפות ב' משלמים 50%.

יעקב אפרתי: הייתה החלטה שנתנה לפרק זמן של שנתיים לחיילים משוחררים לשלם באזורי עדיפות א' וב' 10% מ31% או 50%.

יעקב אפרתי: בודדים ניצלו את ההטבה הזאת.

יעקב אפרתי: אנחנו היינו נגד ההחלטה הזאת.

יעקב אפרתי: ההחלטה הזאת הונחתה על ידי הממשלה.

יעקב אפרתי: אנחנו חושבים שסוג כזה של הנחות הוא לא סביר כי הוא לא מתחלק שווה, כי הוא לא נותן הזדמנות שווה.

יעקב אפרתי: המתנה שאתה נותן היא אקראית.

יעקב אפרתי: בדרך כלל אתה עוזר למי שבונה את ביתו, שזה אחד שהוא במצב יותר מבוסס.

יעקב אפרתי: אחד שקונה דירה אצל קבלן, שזה מי שנמצא במצב בינוני ומטה, לא מקבל שום הנחה, אבל אחד שבונה וילה מקבל הנחה.

דוד טל: למה צרות העין הזאת?

יעקב אפרתי: אני לא צר עין, אני רק רוצה שהחלוקה תהיה שווה.

יעקב אפרתי: אם רוצים לעזור, צריך לעזור למסכן יותר, לא למי שפחות מסכן.

דוד טל: לך אין אינטרס לאומי שהאזור יתפתח ויתעבה?

יעקב אפרתי: לי יש אינטרס, לכן אני עושה את זה בצורה שוויונית לכולם.

יעקב אפרתי: אם מישהו רוצה לעזור לחיילים משוחררים כקבוצה הוא צריך לעזור להם באמצעות מענקים.

יעקב אפרתי: ניקח לדוגמה מישהו שמקבל קרקע בקריית שמונה ב8000 שקל ונותנים לו הנחה של 2000 שקל, לעומת אחד שמקבל קרקע בבית לחם הגלילית ששווה מיליון שקל ונותנים לו הנחה של 900 אלף.

יעקב אפרתי: איפה עולה על הדעת שאחד זוכה ב900 אלף ואחד ב2000 שקל?

יעקב אפרתי: מה יותר טוב מאשר לקחת את כל הכסף הזה, להכניס אותו לקופה אחת ולייצר כללים של סיוע אחיד?

יעקב אפרתי: אני חושב שזה הרבה יותר נורמאלי והרבה יותר סביר.

דוד טל: אבל אז לא תגיע לעולם למצב שבו את מפזר את האוכלוסייה מגוש דן לצפון ולנגב.

יעקב אפרתי: אני עושה את זה פעמיים.

יעקב אפרתי: פעם אחת אני עושה את זה בזה שהמחירים בצפון יחסית נמוכים ביחס למרכז הארץ.

יעקב אפרתי: ההפרשים הם באחוזים בודדים.

יעקב אפרתי: אם תל-אביב זה 100, אז בקריית שמונה זה 2 או 3 אחוזים.

יעקב אפרתי: פעם שנייה אני עושה את זה על ידי זה שאני נותן את הקרקע בשווי 0 בקרית שמונה.

יעקב אפרתי: זאת המטרה.

יעקב אפרתי: כך אתה מביא את האנשים.

יעקב אפרתי: אם אתה רוצה לעזור לחיילים משוחררים תן להם מענקים.

דוד טל: אף אחד לא ייתן להם מענקים.

יעקב אפרתי: זה אותו כסף.

דוד טל: פקידי האוצר לא חושבים כמוך.

יעקב אפרתי: הם חושבים בדיוק כמוני.

יעקב אפרתי: כשאנחנו נותנים הנחה זאת לא הנחה שאנחנו לא רושמים, זאת הנחה שמופיעה בסעיף תקציבי.

יעקב אפרתי: כמו שיש לי הכנסה כך גם יש לי גם את ההנחה.

יעקב אפרתי: אם קרקע בקריית שמונה עולה 80 אלף שקל והוא משלם 0, אז אני רושם הכנסה של 80 אלף שקל, הנחה של 80 אלף שקל.

יעקב אפרתי: זה תקציבי.

יעקב אפרתי: זה לא משהו שהוא לא תקציבי.

יעקב אפרתי: מה הבעיה שבמקום ההנחה יתנו מענקים?

יעקב אפרתי: החלוקה של מענקים היא חלוקה שוויונית לכל אחד ונגישה לכל אחד.

אמירה חכמון: אני רוצה להצטרף למה שאמר ראש מינהל מקרקעי ישראל.

אמירה חכמון: יש כמה בעיות שעולות מההצעה הזאת.

אמירה חכמון: בעיה ראשונה היא בעיה של חוסר שוויון בחלוקה של ההטבה הזאת בהשוואה לאזרחים אחרים.

אמירה חכמון: הבעיה היא לא של מחסור בביקוש, אלא של עודף ביקוש.

אמירה חכמון: ככל שהביקוש יהיה יותר גבוה מההיצע זה רק יחריף את חוסר השוויונות, כי החלוקה תהיה אקראית.

אמירה חכמון: בעיה שנייה שניתקל בה אם ההצעה הזאת תעבור זה שיהיה קושי בקביעת הקריטריונים של מי זה לוחם.

משה כחלון: יש הגדרה ברורה בחוק חיילים משוחררים.

אמירה חכמון: אנחנו נתקלים כל פעם בעוד ועוד אנשים שרוצים ויש את הדילמה אם הוא כן עונה על ההגדרה של תומך לחימה ואם הוא לוחם אז למה לא תומך לחימה.

אמירה חכמון: יש קושי בקביעת הקריטריונים.

משה כחלון: קודם כל תתנו, אחר כך תקבעו כללים.

אמירה חכמון: כשבאים וחושבים על הצעה רוצים לראות את ההשלכות.

משה כחלון: את תאפשרי אם נגדיר לך במדויק מי זה לוחם?

דוד טל: כתוצאה מזה הנגב נראה כפי שנראה, הצפון נראה כפי שנראה.

דוד טל: אם הייתם רוצים לסייע הייתם נותנים הרבה הקלות.

דוד טל: אפשר להקל הרבה מאוד.

אמירה חכמון: יש קרן לקליטת חיילים משוחררים.

אמירה חכמון: יש בעיות לקבוע את הקריטריונים האלה.

אמירה חכמון: זה לא פשוט.

אמירה חכמון: זה מצריך מנגנון.

אמירה חכמון: קביעת המנגנון של מי שיקבע זאת לא הטענה היחידה, היא אחת מתוך רשימה.

אמירה חכמון: יש פה בעיה כלכלית.

אמירה חכמון: בכל הטבה שהיא הטבה לא ישירה, שהיא הטבה לא גלויה לעין יש בעייתיות.

אמירה חכמון: לקרן לקליטת חיילים משוחררים יש תקציב שנותן הטבות ישירות של פיקדון, של מענק, של קרן לסיוע נוסף.

אמירה חכמון: ההטבות האלו הן ישירות, הן הטבות שנושאות גם דיפרנציציה ולוקחות בחשבון את אופי השירות של אותו חייל משוחרר.

אמירה חכמון: תקציב הקרן הוא מעל מיליארד 300 שקל בשנה.

אמירה חכמון: התקציב הזה עבר איזו שהיא רפורמה בשנה האחרונה וכתוצאה מזה גדל מאוד.

אמירה חכמון: חלק מהשינוי הזה נתן את ההטבה לחיילים לוחמים.

אמירה חכמון: זה לא נכון יהיה להגיד שאין הטבות לחיילים משוחררים.

משה כחלון: מה מקבל היום חייל לוחם?

דוד טל: אתם נותנים את זה במשורה.

חיים אומן: לוחם ששירת 36 חודש מקבל סדר גודל של 32 אלף שקל.

אמירה חכמון: זאת ההטבה הישירה.

אמירה חכמון: חוץ מזה יש גם את הקרן לסיוע נוסף, שנאמדת בקרוב ל100 מיליון שקל.

אמירה חכמון: זה על סמך קריטריונים מסוימים.

דוד טל: כמה מוסיפה לו הקרן לסיוע נוסף?

אמירה חכמון: עד 50 אלף שקל.

אמירה חכמון: חשוב לתת את ההטבות הישירות.

אמירה חכמון: אם רוצים לתת הטבה, אז עדיף לעשות אותה באופן ישיר.

אמירה חכמון: ההטבה הנוספת שנדונה היום היא לגבי קיצור שירות החובה.

אמירה חכמון: משרד האוצר נותן סכום מאוד מכובד על מנת לעזור למשרד הביטחון ליישם את המודל הזה.

אמירה חכמון: זאת אחת ההחלטות שבהן אנחנו יכולים לעזור לאזרחי המדינה.

אמירה חכמון: שירותו של מי שלא חייב לשרת את כל התקופה יקוצר.

אמירה חכמון: אותם חיילים שנדרשים ונזקקים לשרת שירות מלא יתוגמלו באופן ישיר בשכר.

אמירה חכמון: זה גם משהו שצריך לזכור.

אמירה חכמון: אם רוצים לעזור לחייל המשוחרר, עדיף לעשות את זה באופן ישיר מאשר באופן עקיף כמו בהצעה הזאת.

דבי גילד-חיו: אני לא מרגישה בודדה במערכה אחרי שמר אפרתי דיבר על החשיבות בלקחת בחשבון קריטריונים של שוויון.

דבי גילד-חיו: אי אפשר להתעלם מזה שמקרקעין זה אולי המשאב הכי יקר והכי נדיר של המדינה.

דבי גילד-חיו: לא מדובר פה בקיצבה, לא מדובר בהטבת מס, אלא במקרקעין מוגבל ונדיר.

דבי גילד-חיו: אין שום בדיקה של מצב סוציו אקונומי של מי שמקבל את ההטבה.

משה כחלון: הכדור שפוגע בחייל בלבנון לא בודק אם הוא עשיר או עני.

דבי גילו-חיו: לא רק שאתה לא נותן לאנשים במצב סוציו אקונומי גרוע, אלא שאתה פוגע באנשים שהם במצב סוציו אקונומי אחר שהם לא חיילים שמשרתים בקבע או בסדיר.

דבי גילו-חיו: יש גם את הנכים שאתה לא נותן להם את ההטבות האלו.

דבי גילו-חיו: אני מדברת על חיילים שהם לא קרביים שאולי מגיע להם חלק מהמשאבים, אני מדברת על קבוצה של נשים, על קבוצה של ערבים.

דבי גילו-חיו: אני חושבת שבית משפט כבר דן בחשיבות שההחלטות של המינהל יהיו כלפי כלל האוכלוסייה בגלל המצרך הזה שהוא כל כך נדיר ומיוחד.

משה כחלון: חיים של בן אדם זה מצרך נדיר?

משה כחלון: מה יותר נדיר – קרקע או חיים?

דבי גילו-חיו: דווקא מה שהיה בחודשים האחרונים בדרום מחזק את מה שאני אומרת.

דבי גילו-חיו: אזרחים בעורף שהם לא לוחמים מקריבים את החיים שלהם בדיוק באותה מידה.

דבי גילו-חיו: מדובר באוכלוסייה הכי חלשה במדינת ישראל.

דבי גילו-חיו: מי נשאר ומקריב את החיים שלו זאת האוכלוסייה הכי חלשה בקרית שמונה, האוכלוסייה הכי חלשה בכפרים הערביים בצפון, האוכלוסייה הכי חלשה בדרום.

דבי גילו-חיו: אלה אנשים שנמצאים בחזית.

דבי גילו-חיו: הם האנשים שהכי צריכים את ההטבה הזאת.

משה כחלון: ההצעה שלנו היא רק התחלה.

משה כחלון: אולי נגיע גם אליהם.

דבי גילו-חיו: צריך לקחת בחשבון שקרקעות זה מצרך נדיר, קשה וחסר להרבה אוכלוסיות.

דבי גילו-חיו: קבוצה כמו החרדים למשל.

דבי גילו-חיו: אוכלוסיות שלימות תורמות למדינה.

דבי גילו-חיו: אחד תורם בזה שהוא חייל קרבי, אחד תורם בזה שהוא חי פה, בזה שהוא עלה לארץ.

דבי גילו-חיו: המשאבים של המדינה חייבים להיות מחולקים באופן שוויוני.

דבי גילו-חיו: איך אפשר לחלק את זה?

דבי גילו-חיו: בדיוק כמו שנעשה בזמן האחרון.

דבי גילו-חיו: בעקבות האירועים שהיו נתנו סיוע למועצות מקומיות, נתנו סיוע לחינוך.

דבי גילו-חיו: זאת הדרך.

דבי גילו-חיו: צריך לסייע למי שנפגע, למי שנזקק.

דבי גילו-חיו: שוויון אומר גם לתת הטבה למי שזקוק יותר.

דבי גילו-חיו: העדפה מתקנת יכולה להיות למיעוטים ויכולה להיות לבן אדם שאין לו כסף.

ערן יוסף: הפער בין מה שמקבל חייל לוחם למה שמקבל חייל שהוא לא לוחם מגיע ל10 אלפים שקל ולמעלה מכך.

ערן יוסף: לגבי הטענה שהעדפות לא צריכות להינתן דווקא במקרקעין, אז אנחנו לא מדברים על הטבה שהיא בקרקע אלא בהטבה שהיא הנחה כספית למי שמקבל קרקע.

ערן יוסף: זה לא אותו דבר.

יעקב אפרתי: אתה נותן אחוזים שווים, לא כמות כסף שווה.

יעקב אפרתי: זאת הבעיה.

יעקב אפרתי: כשאתה מחלק מיליארד 300 אתה מחלק אותו בקריטריונים מסוימים, אבל כשאתה מחלק באחוזים לאחד זה יוצא 3000, לאחר זה יוצא משהו אחר.

משה כחלון: מר אפרתי, למה זה היה טוב ל7 דונם?

יעקב אפרתי: ה7 דונם זה אותו דבר.

דוד טל: דיברנו על כך ש 7 דונם בשיכון המזרח זה רק 100 אלף, כשבה' באייר זה 900 מיליון שקל.

יעקב אפרתי: שם אנחנו דנים במישהו שאוחז בקרקע וממשיך לתפעל אותה.

יעקב אפרתי: זה שהקרקע נשארת אצלו זה לא אומר שזה שלו, הוא משלם למינהל יותר כסף.

יעקב אפרתי: אנחנו אומרים שאין היגיון שהמינהל יתעסק בחצי דונם, בדונם.

יעקב אפרתי: היזמות של זה היא קשה מאוד.

משה כחלון: אני חושב שהאומדנים צריכים להיות כספיים.

יעקב אפרתי: קשה לעשות את האומדנים הכספיים.

ערן יוסף: אני חושב שאת האוכלוסייה של חיילים משוחררים צריך לקדם.

ערן יוסף: הבעיה היא בזה שאומרים שכולנו משרתים בצבא ושכולנו נכנסים להגדרה.

ערן יוסף: לא כולנו משרתים.

ערן יוסף: מי שמשרת צריך לקבל את ההטבות.

ערן יוסף: אני מקבל את מה שמר אפרתי אמר, שהיה נכון לתת סל תקציבי ולחלק אותו בצורה שוויונית, אבל יש משמעות גם לאיך נראים הדברים ולאיך נראית המדינה בהתייחס לחיילים משוחררים.

ערן יוסף: כשאנחנו באים לחייל משוחרר עם סל של הטבות ולא רק עם מענק או פיקדון, אז יש לזה אמירה וחשיבות.

אמירה חכמון: לחייל המשוחרר לא ניתן רק פיקדון או רק מענק.

אמירה חכמון: כל הרעיון של הקרן לקליטת חיילים משוחררים זה לתת לחייל אפשרות להתחיל את חייו בצורה חלקה יותר וטובה יותר, לכן ניתנים הסכומים האלה שהם לא מבוטלים.

אמירה חכמון: יש גם סל של הטבות.

אמירה חכמון: חשוב שההטבה תהיה ישירה, כי הרבה פעמים התמורה מההטבה נמוכה מהעלות שלה.

אמירה חכמון: זה מצב של לקחת מקורות ולא להקצות אותם בצורה נכונה.

אמירה חכמון: יש גם סל הטבות של זכאות בדמי אבטלה, של הנחה בארנונה.

משה כחלון: יש הבדל בין סכום של 50 אלף שקל ובין קרקע.

משה כחלון: קרקע זה סוג של אחיזה.

משה כחלון: ה50 אלף שקל יכולים ללכת לטיול לגואה.

אמירה חכמון: אחד הקריטריונים לקבלת הפיקדון זה רכישת דירה.

אמירה חכמון: יש גם לזה התייחסות.

לאה ורון: מה היא הקרן לסיוע נוסף?

ערן יוסף: הקרן לסיוע נוסף באה לתת סיוע נוסף לחיילים במצב סוציו אקונומי חלש.

ערן יוסף: היא מיועדת לשתי מטרות בלבד: חינוך קדם אקדמי ומוסדות להכשרה מקצועית טכנולוגית.

דוד טל: האם יש נתוני צריכה?

דוד טל: יכול להיות שאתם מציעים סל פנטסטי, אבל החיילים לא צורכים אותו.

חיים אומן: סדר גודל של 68% מזה החיילים מנצלים ללימודים.

חיים אומן: לדירה זה סדר גודל של אחוזים בודדים.

משה כחלון: כמה זמן חייל משוחרר נחשב לחייל משוחרר?

חיים אומן: 5 שנים.

דוד טל: אם אתה אומר שלדירה אחוז בודד, אז יהיה נכון וצודק יותר לקחת את הכסף של הדירה שלא מנוצל ולהעביר אותו ללימוד.

אמירה חכמון: יש לו אפשרות לבחור.

אמירה חכמון: אם הוא לא מנצל את הכסף הוא יכול אחרי 7 שנים לקחת את כל הכסף.

חיים אומן: נניח שללוחם מגיע 32 אלף שקל ומתוך זה הוא ניצל ללימודים 16 אלף שקל.

חיים אומן: אם הוא מתחתן הוא יכול לקבל את היתרה.

חיים אומן: אין חבילה מיוחדת לנישואים, חבילה מיוחדת לדירה.

חיים אומן: מגיע לו 32 אלף שקל.

חיים אומן: הוא יכול לנצל אותם בתום 5 שנים אם הוא לא לומד או לא קונה דירה.

חיים אומן: אם הוא רוצה במהלך ה- 5 שנים לקנות דירה או להתחתן, אז הוא יכול לממש את ה32 אלף שקל.

חיים אומן: זה לא סל לכל אחד בנפרד.

משה כחלון: אני באופן אישי חושב, עם כל הכבוד לכל המפעלים שמסביב, שהנושא של קרקע הוא עדיין בחשיבות מאוד גדולה.

משה כחלון: לדעתי אין שום בעיה לגבי העניין של השוויוניות.

משה כחלון: כשאתה לוקח מישהו מקופח ומרים אותו אתה יוצר שוויון.

משה כחלון: אני חושב שהחיילים שמסכנים את החיים שלהם הם מקופחים.

משה כחלון: צריך לתת להם איזה שהוא אינסנטיב.

משה כחלון: הופתעתי לשמוע שהמפעל בגליל לא צלח.

משה כחלון: במקום להתייאש הייתי מנסה משהו אחר.

משה כחלון: אם האנשים לא קנו את הסחורה, אז כנראה שהסחורה לא הייתה טובה.

משה כחלון: צריך לחשוב איך לשווק סחורה קצת יותר מתוחכמת.

משה כחלון: אני, בניגוד לידידי מר אפרתי, הייתי נשאר בקרקעות, למרות שהטיעון של סל הוא הגיוני.

משה כחלון: גם לעניין של קריית שמונה ובית לחם הגלילית יש פתרונות.

משה כחלון: אני מניח שאם תשבו אתם תמצאו את הפתרונות לעניין הזה.

משה כחלון: אני הייתי מציע לבחון את העניין של ה-7 דונם.

משה כחלון: אני ממליץ שבמקום שזה יעבור ליזמי נדל"ן, שזה יהיה למגורים לחיילים לוחמים.

רונית תירוש: למה אתה מדגיש את העניין של הלוחמים?

רונית תירוש: למה לא מגיע לחייל שמבעיות בריאות הפרופיל שלו נמוך?

משה כחלון: מגיע לו, אבל לא את הקרקע הזאת.

רונית תירוש: למה?

רונית תירוש: לא מספיק שהבריאות שלו נדפקה?

משה כחלון: דיברנו קודם על הגדרה של לוחם.

משה כחלון: אין בעיה עם העיקרון.

משה כחלון: אם המינהל מחליט שX קרקעות הולכות לבנייה, אז אני מציע שבמקום שייקח את זה איזה יזם נדל"ן, שיתנו את זה לחיילים משוחררים.

משה כחלון: תהיה עדיפות לחיילים לוחמים.

משה כחלון: אני מציע, מר אפרתי, שקרקעות שחוזרות למדינה.

משה כחלון: .

יעקב אפרתי: זה בטל בשישים.

יעקב אפרתי: לא חוזר כלום.

משה כחלון: לא חוזר כלום, כי אתם מאפשרים להם לא להחזיר.

משה כחלון: אם תחייבו אותם להחזיר, אז יחזור.

יעקב אפרתי: מוסד כמו נעורים, שזה של הסוכנות, הוא מוסד פעיל.

יעקב אפרתי: מה, אתה רוצה שאני אפזר את התלמידים כי אני צריך את הקרקע?

יעקב אפרתי: לא.

יעקב אפרתי: אין התנפלות של החזרת קרקע.

משה כחלון: אני מבקש ממועצת המינהל לבחון את הנושא של הקצאת קרקע באזורים שהם בעלי ביקוש, לא לתת משהו שאין לו שום ערך ואנחנו מראש יודעים שאין ביקוש.

יעקב אפרתי: באזורי ביקוש אין כמעט קרקעות צמודי קרקע.

יעקב אפרתי: מוסדות התכנון אינן מאפשרות בנייה צמודת קרקע במרכז.

יעקב אפרתי: כל בנייה צמודת קרקע הולכת לפריפריה.

משה כחלון: לא הייתי פוסל את האפשרות הזאת.

משה כחלון: הייתי מבקש למצוא דרך לשווק קרקעות לחיילים משוחררים.

משה כחלון: בקרקע יש אמירה.

משה כחלון: תודה רבה, הישיבה נעולה.