ועדת הכנסת, כנסת 17, פרוטוקול מספר 35, 2006-08-09 11:30

רוחמה אברהם-בלילא: צהריים טובים.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני, המפקח על הבנקים, אני שמחה שנענית להזמנת ועדת הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: יהיו שיתהו אנשים רבים מה לוועדת הכנסת ולמפקח על הבנקים.

רוחמה אברהם-בלילא: יש קשר, לדעתי, דווקא בסוגייה הזאת כשאנחנו נמצאים בתקופה של מלחמה, וערב התקנה שאתה הוצאת בנושא הגבלת האשראי והסרת הסוגייה של החובות לבנקים.

רוחמה אברהם-בלילא: כצומת המרכזי שפוטר הצעות חוק כאלה ואחרות מחובת הנחה, פנו אליי הרבה חברי כנסת שהניחו הצעות חוק בעניין הזה ורוצים שתקדם אותו.

רוחמה אברהם-בלילא: דווקא בתקופה הנוכחית אני בדעה שכן צריך ללכת לקראת תושבי הצפון.

רוחמה אברהם-בלילא: כאשר בזמנו הלכתי על הצבעה במליאה והחלטתי שאני נגד התקנה, סברתי שצריך - אני בעד ההסדרה, בעד עצם העניין שצריך לעשות סדר בבלגן הגדול, אבל להחריג ולעשות משוואה מיוחדת לעסקים הקטנים והבינוניים.

יצחק גלנטי: גם למשקי הבית.

רוחמה אברהם-בלילא: אני לא מדברת על עסקים בשאר רחבי הארץ, אלא בצפון.

רוחמה אברהם-בלילא: דווקא עכשיו כאשר הם נתונים במצב שהם סוגרים את עסקיהם שלא מרצונם, נקלעים לחובות כאלה ואחרים, ועל אחת כמה וכמה כשהצ'קים שלהם חוזרים כי אין מקור הכנסה.

רוחמה אברהם-בלילא: גם מהראיה הזאת וגם מפניות של חברי כנסת רבים - מהלך כזה צריך שתהיה בו הוראת שעה, לאו דווקא בחקיקה, וטוב ייעשה אם תוכל להסביר לחברים מה עשית, ואיך אנחנו מתכוונים להמשיך הלאה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני יודעת שביקרת בהרבה משרדים בכנסת, בין היתר אצל היושבת ראש ובוועדת הכספים, וכבר הסברת מעל ומעבר.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל דווקא לוועדת הכנסת - וודאי ייכנסו חברי כנסת נוספים - חשוב שתביע את עמדתך, ואני אשמח לשמוע פתרונות.

רוחמה אברהם-בלילא: לפני שאפתח את הדיון, בעקבות בקשה של חברת הכנסת אסתרינה טרטמן, שהיא בנקאית במקצועה בעברה, והיא תכף תפרט בדיוק כל ההתייחסות שלך שהיא למעשה לא יכולה לאכוף הלכה למעשה על הבנקים עצמם, אלא אם הם רוצים לאמץ את הגישה הזאת; אם לא - אין משהו שמחייב.

רוחמה אברהם-בלילא: לעניות דעתי, אף אחד לא מעוניין לעשות משהו.

רוחמה אברהם-בלילא: ראשית, ניתן למר להמן לדבר, אחר כך נשמע ח"כים ויש לנו נציגות מהרשות לעסקים קטנים.

יואב להמן: תודה.

יואב להמן: מצבם של תושבי הצפון: עסקים קטנים, עצמאים, משקי בית מסוימים, שכירים שעובדים - לא כאלה שעובדים במדינה אלא אחרים - מאוד מטריד.

יואב להמן: הם אכן נמצאים בקשיים, וככל שהמלחמה מתמשכת הקושי הזה מעמיק.

יואב להמן: הקושי הזה הוא קושי כלכלי אמיתי.

יואב להמן: סיפר לי הבוקר חבר הנהלת הבנק, המשנה לנגיד הבנק שהיה בסיור- שגם דיבר עם עסקים קטנים בצפון, וגם הוא התרשם שהכל עומד.

יואב להמן: אין פעילות.

יואב להמן: הוא ציין שבעסקים הקמעונאים, אפילו בעסקי המזון יש יותר האטה אפילו אצל מעט האנשים שנשארו שם מכיוון שבגלל כל החבילות שמקבלים גם לא קונים בחלק מהעסקים.

יואב להמן: כמובן שהמצב בתחומים אחרים - חקלאות, תיירות, מסחר - הוא ממש קשה.

יואב להמן: הבעיה הזו היא בעיה כלכלית של העסק, של האנשים, והיא מתנקזת מטבע הדברים לחשבון הבנק.

יואב להמן: אבל חשבון הבנק רק משקף את הבעיה, ולא יכול לפתור אותה, אלא אם יהיה תקבול שייכנס במקום.

יואב להמן: הבעיה שלהם היא הפסדים שנגרמים בעין.

יואב להמן: לא הפסדים כאלה של בינתיים.

יואב להמן: חלק מהעסקים סופגים הפסדים שלא יחזרו.

יואב להמן: לכן אנחנו מדברים על פיצוי ולא על גישור.

יואב להמן: הגישור יכול להיות עד הפיצוי אבל הוא לא יכול להיות במקום הפיצוי.

רוחמה אברהם-בלילא: גישור זה אומר הקלה מסוימת בנושא החריגה?

יואב להמן: אני מיד אגיע לזה.

יואב להמן: הם צריכים מימון נוסף על המימון שהיה קודם.

יואב להמן: עוד מימון כדי לעמוד בחיובים שוטפים שממשיכים להגיע: חברת חשמל ממשיכה לחייב, חשבונות שוטפים ממשיכים להתחייב, כל הגופים.

יצחק גלנטי: כל ההוצאות הקבועות.

יואב להמן: כשאין תזרים שנכנס - הצורך בהגדלת האשראי מתקיים.

יואב להמן: חלק מהעסקים האלה לא היו במצב טוב קודם, והם ביקשו גם קודם להגדיל להם את האשראי.

יואב להמן: אני לא מדבר על מסגרת חריגה, זה לא משנה איך אתה סופר את זה.

יואב להמן: הבנק אמר להם: רבותיי, לאור המצב שלכם גם לפני המלחמה, אני לא מוכן לתת לכם אשראי, תסתדרו אחרת, אפילו תסגרו, אני לא מגדיל את הסיכון שאני מוכן לתת לכם, זה לא קשור למלחמה.

יואב להמן: עסקים כאלה, מצבם החמיר היום בהרבה.

יואב להמן: הבנק רואה סיכון הרבה יותר גדול מאשר קודם; גם קודם הוא לא היה מוכן להגדיל, ועכשיו הוא צריך להכפיל את הסיכון אף על פי שמצבם החמיר.

יואב להמן: לכן נדרשת פעולה של המדינה – והמדינה זה אתם, זה לא הבנקים ולא אני - של סיוע לצפון גם במתן הפיצוי כדי לפצות על אובדן הכספים וגם במתן אשראי.

יואב להמן: על זה כמו שאתם יודעים עובד מנכ"ל האוצר יחד עם הבנקים, כדי להפחית מהסיכון של הבנקים בעניין הזה, ולהעביר חלק נכבד מאוד מהסיכון הזה לאחריות המדינה.

יואב להמן: אלה אותם כספים שרוצים להעמיד להם בערבות מדינה של 70, וחלק מהסיכון יישאר בבנקים.

יואב להמן: גם במצב כזה - אני לא משלה עצמי - יכול להיות שהבנקים לא ירצו לקחת סיכון אפילו על 30%.

יואב להמן: יותר מזה, המדינה מסתמכת על חוסר רצונם לקחת סיכון של 30% בזה שלא תצטרך לתת 70%.

יואב להמן: זה לא שאם המדינה הייתה נותנת 100% ערבות, הבנקים היו נותנים בכיף, אבל אז המדינה הייתה מפחדת שהם נותנים מענקים ולא אשראי שיש סיכוי שיוחזר אי פעם.

יואב להמן: גם את הסיוע הזה המדינה מעמידה מתוך כוונה לקבל חזרה.

יואב להמן: זה לא חלק מהפיצוי, לפחות לא מוצהר מראש.

יואב להמן: לכן אנחנו בבעיה שאינה קשורה להוראה שלי, ההוראה שלי גם קודם- -

רוחמה אברהם-בלילא: היא קשורה- - -

יואב להמן: היא לא קשורה כי גם קודם ההוראה לא קבעה לאף בנק כמה אשראי או מסגרת אשראי לתת ומתי.

יואב להמן: בנק יכול לסכם עם לקוח על מסגרת של 50 וכעבור 3 ימים יבוא הלקוח ויגיד אני חושב שזה לא מספיק, ואם הבנק עושה את החשבונות שלו ומגיע למסקנה שזה בסדר, והוא יכול להגיד ל-80 ול-100, והכל בסדר מבחינת ההוראה.

יואב להמן: אם פתאום יש ברוך ללקוח, ואחרי שהוא סיכם על 50 הגיע צ'ק שהוא לא צפה, והוא רוצה שיכבדו את זה – אפילו הוא לא היה במקום, אלא בטיול בחו"ל ולא ידע - ההוראה נותנת גמישות ישראלית טיפוסית שאם הבנקאי רוצה לכבד, מה שהיה קודם בחריגה, הוא רשאי לכבד גם התשלום הזה ולהעמיד מסגרת חד-צדדית נוספת לכמה זמן שהוא רוצה – ליום, לשלושה שבועות – בתנאי שהריבית שהוא לוקח עליה היא אותה ריבית שהוא סיכם עם הלקוח על המסגרת האחרונה.

יואב להמן: לכן הגמישות לבנק לכבד מה שפעם היה חריגה מאושרת, שלא ברור מה זה – אם היא מאושרת היא לא חריגה ולהפך –לכן קראנו לילד בשמו ואמרנו הדבר הזה.

יואב להמן: הגמישויות במצב נורמלי מאפשרות את המצב הזה.

יואב להמן: ציפיתי שהשימוש בסעיפי הגמישות יהיה נדיר, כי לא לבנקים ולא ללקוחות ראוי לעבוד כך.

יואב להמן: אבל בגלל המלחמה, בהתייחס לצפון, כתבתי לבנקים שאני מצפה מהם לגלות גמישות ושיקול דעת ונכונות לסייע לצפון בהעמדת מקורות מימון.

יואב להמן: אני לא מגדיר איך לתת האשראי.

יואב להמן: בחלק גדול מהפתרונות אמרו לי בנקים - אפרופו משכנתאות – שאם הם רק ידחו את תשלום המשכנתא בחודש הוא ייפול בחודש הבא.

יואב להמן: לכן חלק מהבנקים אמרו שהמימון הנוסף שהצפון צריך זה לא עניין של דחייה בשבועיים, כי אז תעבור המלחמה והכל יהיה בסדר.

יואב להמן: גם אחרי המלחמה יהיה זמן התאוששות.

יואב להמן: לכן חלק גדול מהמימון שהבנקים העמידו במענה לפנייתי או מיוזמתם הם מימונים לטווח ארוך עם תקופת גרייס לתקופה הראשונה- -

רוחמה אברהם-בלילא: ל- 8 חודשים?

יואב להמן: תלוי, כל אחד לפי מה שהוא מציע.

יואב להמן: הציעו הצעות של פריסת משכנתאות: לקחת תשלומים ולפרוס אותם להרבה זמן קדימה.

יואב להמן: יש כל מיני הצעות מימון, וזה מה שחשוב.

יואב להמן: כפי שאמרתי, הצורך במימון זה רק הסימפטום.

יואב להמן: הבעיה לא תיפתר עם המימון.

יואב להמן: אם לא יהיה פתרון לבעיה, המימון רק יחריף כי כל מימון שהבנקים נותנים בסופו של דבר נושא ריבית.

יואב להמן: גם אם הם היו נכונים, ואת האשראי הנוסף נתנו בריבית סבירה יחסית, חלקם בפריים או בפריים פלוס 1 או 2, גם אם הם נתנו בריבית יותר נמוכה, עדיין זו ריבית.

יואב להמן: אם לא יהיה פתרון, המימון לא יעזור.

יואב להמן: ההוראה שלי - לפעמים בשטח אני יודע שקורה גם על דברים שאין לי שום הוראה לגביהם, כולל על עמלות; הבנק גובה עמלה על ספירת מצלצלים, וכשהלקוחות שואלים מה זה צריך להיות, הפקיד אומר שזאת הוראה של בנק ישראל.

יואב להמן: אבל אין הוראה כזאת, אבל נוח לו להגיד.

יואב להמן: אבל ההוראה שלנו, גם אם יבוא פקיד או מנהל סניף או מנהל אשראי בסניף ויגיד שזה בגלל ההוראה של בנק ישראל, זה לא יהיה נכון.

יצחק גלנטי: איך האזרח יודע מתי זאת הוראה של הבנק?

אסתרינה טרטמן: זאת מטרת הישיבה.

יואב להמן: היום הייתה כתבה בעיתון שבה אמרו שדחיית האישור מבנק אוצר החייל מבנק פועלים לבנק לאומי זה בגלל הפיקוח על הבנקים.

יואב להמן: זה לא נכון.

יואב להמן: אפשר להכחיש כל דבר, אבל אנחנו לא יכולים לרדוף אחרי כל האמירות הלא נכונות שנאמרות בסניפים של כל אחד.

יואב להמן: איפה שמובא לידיעתנו, למשל בפניות ציבור, אנחנו אומרים ללקוח: תחזור לבנק, תגיד שמהפיקוח על הבנקים אמרו לך שזה לא נכון ושיפטור מהעמלה.

יואב להמן: אין לנו שום בעיה.

אסתרינה טרטמן: כל אחד צריך להגיע אליכם ולהשמיע את קולו- -

יואב להמן: ההוראה הזאת היא לא פתרון לבעיה.

יואב להמן: גם לא מהווה החרפה של הבעיה.

יואב להמן: אם בנק לא רוצה לתת אשראי מהסוג שאמרתי קודם, יכול להיות שמישהו בשטח במקום להגיד שלא רוצים לתת עוד אשראי, יגידו שהם לא יכולים כי יש תקנה של בנק ישראל.

יואב להמן: אבל זה לא יהיה נכון.

יואב להמן: אם תבטלו, אתם כמחוקקים, לא יעזור כי אז התירוץ ייעלם אבל הבנק לא ייתן יותר כסף בגלל זה.

יואב להמן: ההוראה הזו לא אומרת בדיוק איך לעשות, וכמה לתת, והבנקים עצמם כתוצאה מההוראה – ואני מקווה שבמשך השנים הרפורמה תיתן ניהול נכון יותר של עסקים ושל בנקים, באופן שתחרות בבנקאות תגבר, והריבית שישלמו העסקים תהיה יותר נמוכה לא בגלל ביטול החריגה אלא, משום שהם יצרכו בצורה יותר הגיונית את האוברדרפט.

יואב להמן: בתקופת המלחמה אמרתי לבנקים שאני מצפה מהם למסגרות מיוחדות נוספות, אבל אם לא נוח להם והם רוצים לעשות מעבר למסגרת - שיעשו גם את זה.

יואב להמן: כך שזה לא תירוץ.

יואב להמן: הפיקוח על הבנקים – אנחנו מודעים למצב ומחפשים איך לעזור.

יואב להמן: אנחנו נוקטים במהלכים חלק מההוראות שלנו, אבל יש עוד דברים שעשויים להיות בעיה.

יואב להמן: לדוגמא, יש לנו הוראה שבימים כתיקונם אנחנו מצפים שבימים כתיקונם בנק ילווה לעסק על בסיס דוחות כספיים מבוקרים בסכום מסוים.

יואב להמן: אם העסק לא מספק לו אחרי פרק זמן ארוך מאוד, בשלב מסוים ההוראה היא לא להגדיל לו את האשראי ולא לחדש את המסגרת.

יואב להמן: במצב הנוהג היום אנחנו מודעים שלא רואי החשבון יכולים לעשות דוחות בצפון ולא הלקוחות יכולים לארגן שיהיו דוחות כספיים בצפון, ולכן אנחנו משהים את ההוראה הזאת בגלל המצב.

יואב להמן: פנה אלינו בנק, וביקש להנפיק לתושבי הצפון כרטיסי חיוב להוצאת מזומן בפרוצדורה שמאפשרת לו קודם להנפיק לסניפים ואחר כך לחלק אותם, ואנחנו לא רצינו כי היו תקלות שחייבו לקוחות בהנפקת כרטיס אף על פי שלא קיבלו את הכרטיס.

יואב להמן: הפעם, לרגל המצב, אנחנו מגמישים.

יואב להמן: בכל מצב שנדע שהגמשה מסוימת היא לא סיכון יתר לניהול התקין של הבנקים ולאיתנות שלהם, וכן יכולה לעזור לתושבי הצפון, אנחנו נסייע.

יואב להמן: לכן מבחינת הכנסת והחקיקה, זה צריך להיות הנתיב.

יואב להמן: אם תבטלו היום בחקיקה או אני אבטל את ההוראה של מסגרות האשראי, ייקח שנים להחזיר את הגלגל לקדמותו כי הבנקים כבר הגדירו מסגרות מוגדלות ללקוחות, ומה שהם הגדילו הם הרי לא יקטינו, אבל כשהם הגדילו הם הביאו בחשבון שקודם חלק מזה היה בחריגה, ולכן הם לא יסכימו להגדיל את החריגה ביחס להגדלת המסגרת ולהכפיל אשראי.

יואב להמן: אני מסביר ומסביר, וזה בסדר, אבל הדבר הזה כבר לא רלוונטי.

יואב להמן: מה שרלוונטי זה לחפש צעדים אמיתיים שיסייעו בבעיה הכלכלית האמיתית של תושבי הצפון.

יואב להמן: אנחנו מחפשים בכל מיני צורות - ולא תמיד חקיקה – צריך לזכור שלכל דבר יש שרשרת.

יואב להמן: הצ'קים שחוזרים לתושבי הצפון, יוצרים בעיה לפעמים אצל ספקים בדרום.

רוחמה אברהם-בלילא: אין ספק- -

יואב להמן: - - אם נבטל מניעה של צ'קים לצפון, אולי יהיה בליץ של צ'קים חוזרים דווקא בצפון, והבעיה בכל המדינה תחריף.

יואב להמן: לכן צריך לבחור הצעדים הנכונים במצב כה חריג.

יואב להמן: אמר לי המשנה לנגיד, שהוא לא מכיר תקדים בעולם שבו מערכת צריכה להתמודד עם מצב שבו לאורך זמן אזור בה מופגז, והחיים הכלכליים משובשים, והיא מנסה לקיים מערכת כלכלית שמתפקדת בצורה מלאה שלא שוברת את כל הכללים.

יואב להמן: יש היום שאחרי, והיום שאחרי צריך להבטיח שהכלכלה הישראלית תמשיך להיות ולא יהיה עשור אבוד של כלכלה לא נכונה בגלל מהלכים כמו פריצות תקציביות ודברים שקלקלנו – מנגנונים כלכליים שקשה להביא אותם לפעולה נכונה בישראל ב-20 שנה אחרונות.

רוחמה אברהם-בלילא: מהי רמת האכיפה שלך בתור מפקח על הבנקים?

רוחמה אברהם-בלילא: יש מצב מיוחד.

רוחמה אברהם-בלילא: האם בהוראת שעה יש המלצה שלך לבנקים והכל עובד ובסדר?

רוחמה אברהם-בלילא: ואם חריגה מאושרת, זה לא חריגה וכולי.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל אנחנו פה בכל זאת כדי לפתור את הסוגייה הזאת, אז יש לי שתי שאלות קצרות:

רוחמה אברהם-בלילא: האם ידוע לך על מהלך ממשלתי בתוכניות – אתה גם מעורב בסוגייה של דחיית לפחות תשלומים של מים, חשמל, ארנונה וכדומה.

רוחמה אברהם-בלילא: האם יש משהו יזום לימים קרובים?

רוחמה אברהם-בלילא: מהי רמת האכיפה שלך לתת יותר סיוע לתושבי הצפון בשבועות הקרובים לפחות, והאם יש צורך בחקיקה כזאת כדי לאלץ - הרי בפעם הקודמת חברי הכנסת עמי אילון ויורי שטרן היו הטריגר שאילץ את הממשלה למצוא פתרון לכל בעיית העובדים.

רוחמה אברהם-בלילא: יכול להיות שנצטרך לחשוב על מהלך שיאיץ בממשלה להוביל מהלך של דחיית תשלומים כדי לעזור במציאת מימון.

מאיר פרוש: שלא בהסכמת הבנקים.

רוחמה אברהם-בלילא: הבנקים כרגע לא מעניינים.

רוחמה אברהם-בלילא: מעניין אותי התוכן המקצועי, לראות איך אנחנו יוצאים עם משהו אופרטיבי.

יואב להמן: דחיות תשלומים וכל דבר מהסוג הזה משחרר את הבנקים מהדילמה, ומעביר את הבעיה למוטבים של אותם תשלומים.

יואב להמן: אם עושים דחיית תשלומים צריך לקחת בחשבון את האפקט המתגלגל של כל מהלך שעושים.

אסתרינה טרטמן: חברת חשמל תנתק חשמל.

רוחמה אברהם-בלילא: היא יכולה לספוג- -

יואב להמן: דיברתי עם מנכ"ל חברת החשמל, הוא לא היה מוכן לדחות, אבל הוא אמר שלא מנתקים חשמל לצפון.

יואב להמן: את מחפשת מהלכים בצדק.

יואב להמן: אני מוטרד - קיבלתי פנייה מחברת הכנסת אורית נוקד, ששואלת לגבי מילואימניקים, במיוחד כאלה שיש להם עסקים לא רק בצפון.

יואב להמן: יכול להיות שיש בעיה וצריך להתייחס אליה.

יואב להמן: אני מתכוון לפנות לבנקים גם בנושא הזה.

יואב להמן: אבל שאלת אותי על סמכות: אין סמכות.

יואב להמן: לא לי, לא לכנסת, ואני לא מציע לכנסת לקחת סמכות, כי זה לא יהיה אפילו חוקתי לכפות על מישהו לתת מתנות או סיוע שהמדינה צריכה לתת.

יואב להמן: אני יכול לפנות לרצון הטוב, אני מקבל רצון טוב מהבנקים, אבל לא הרבה.

יואב להמן: אני ודאי לא יכול לעשות יותר מזה, ואתם לא צריכים לעשות יותר מזה.

יואב להמן: בנושא של אמצעים חקיקתיים או פורמליים בהחלט צריך לבדוק בשום לב, אבל בזהירות.

יואב להמן: כי המערכת המשפטית שלנו בנויה כדי לארגן למנגנונים כלכליים בריאים של כל המשק.

יואב להמן: אתה מוציא לבנה מפה, ויכול ליפול דבר אחד.

יואב להמן: לכן צריך לעשות בזהירות רבה מאוד.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה.

רוחמה אברהם-בלילא: נפתח דיון.

אסתרינה טרטמן: צהריים טובים.

אסתרינה טרטמן: אני רוצה לפתוח בברכת תודה ומלוא ההערכה ליושבת ראש הוועדה שמצאה לנכון לכנס את המפגש החשוב לאין ערוך.

אסתרינה טרטמן: אף על פי שהתלבטנו בכך רבות קיבלת החלטה, ואני מברכת על כך.

אסתרינה טרטמן: אני מברכת את מר להמן שמכבד אותנו והגיע לכאן.

אסתרינה טרטמן: הדברים שאמרת ערבו לאוזניי.

אסתרינה טרטמן: אין לי ספק שהעשייה שלך כאדם ושל הגוף שאתה מייצג ושל הארגון שעומד מאחוריך כמו של כולנו פה, היא מטרה אחת - אנחנו תמימי דעים, ואנחנו זהים ברצון שלנו, ואין בלבי שמץ של ספק שהכוונות שלכם הן באמת לסייע לאנשי הצפון, ושאתם עושים.

אסתרינה טרטמן: הוצאתי קטעי עיתונות ופרסום, ויש המכתב שלך לראשי הבנקים, ואני באמת מעריכה את האמירה.

אסתרינה טרטמן: אבל אני רוצה לחדד מדוע אנחנו יושבים פה.

אסתרינה טרטמן: ם כולנו תמימי דעים ועושים לאותה מטרה, אז הישיבה מיותרת.

אסתרינה טרטמן: אני הגשתי בקשה לפטור מחובת הנחה להצעת החוק ונעשה פשרה בדרך של הקפאת הוראת השעה לתקנה של 1 ביולי של האשראי.

אסתרינה טרטמן: עם זה צריכים לצאת מוועדת הכנסת.

אסתרינה טרטמן: המטרה האמיתית שלי בכנות היא באמת להשביח את צורת החיים של חברים שלנו בצפון.

אסתרינה טרטמן: לא מעניין אותי פה קרדיטים להצעות חוק או מי אמר מה – זאת לא הנקודה, כי התעוררו שאלות כאלה מצד משרד האוצר.

אסתרינה טרטמן: מר להמן, האמירות שפרסמת שאתה מבקש מאנשי הבנקים להגמיש, לתת חשיבה ודעת הן מבורכות, אבל אין בהן לא מיניה ולא מקצתיה תוספת על הפרסומים שהיו כבר בפברואר 2005.

אסתרינה טרטמן: גם אז היה לבנק רשות להעמיד מסגרות אשראי, ואני בעד.

אסתרינה טרטמן: פה אני לוקחת מקום של אחריות, כי יש לי אחריות כפולה כחברת כנסת, נציגת העם מצד העם, אבל אני מכירה היטב את האחריות שלנו המחוקקים כלפי הבנקים.

אסתרינה טרטמן: כי גם בנק הוא לא מאגר של שחרור כספים בלתי נדלה, וחובת

אסתרינה טרטמן: כם בבנק ישראל ובמשרד האוצר לבדוק שהבנקים מתנהלים כראוי כדי למנוע מצב כי יש לזה השלכה כלכלית על כל המדינה.

אסתרינה טרטמן: שיקולי אשראי הם חשובים לאין ערוך, ונושא של בטוחות ראויות לכל מתן אשראי הוא דבר חשוב לאין ערוך.

אסתרינה טרטמן: אין בכוונתי לומר: תקראו דרור, תשתלחו בבנקים, תנו בצורה חסרת אחריות לדאוג לתושבי הצפון באופן בלתי מאוזן.

אסתרינה טרטמן: אני בהחלט רואה את חובות הבנקים ואת זכויותיהם ואת המגבלות שהם חייבים לנהוג לפיהם כדי לשמר את השפיות הכלכלית על כל ההיבטים.

אסתרינה טרטמן: אני לא קוראת מעל השולחן הזה להורות בצורה עיוורת וחסרת אחריות לבנקים להגדיל מסגרות אשראי בכל דרך, בין אם במתן הלוואות תמורת בטוחות בין בהגדלה ובפריצה של מסגרות של אוברדרפט.

אסתרינה טרטמן: לא לכך מתכוונת.

אסתרינה טרטמן: אני מסכימה עם כל מילה, שהבעיה היא במהות ובמקור ובגיבוי.

אסתרינה טרטמן: יש מקום שמדינת ישראל ואנחנו בבית הנבחרים ניתן את הדעת על מסלול פיצוי שלא גורם לתופעת הדומינו, אלא חוסם אותה.

אסתרינה טרטמן: אני מרחיקה לכת ואומרת שנניח שנטיף לפיצוי, אני בהחלט רואה עצמי אחראית עם חבריי לחפש מקורות מימון לפיצוי הזה, זה לא יכול ליפול משמיים- - -

מגלי והבה: לאיזה פיצוי את מתכוונת?

אסתרינה טרטמן: שיהיה מסלול חכם לעסקים קטנים שהסתבכו מבחינה בנקאית.

אסתרינה טרטמן: מדינת ישראל תשמש כבטוחה להחזרת הכספים האלה.

אסתרינה טרטמן: הנושא הזה כבר עלה, היה בעבר בנזקי חקלאות בהיסטוריה של המדינה.

אסתרינה טרטמן: מדינת ישראל משמשת ערבה, וערב יודע שהוא מחויב לכל דבר.

אסתרינה טרטמן: אם הלקוח לא בא ולא הצליח לשלם האשראי שקיבל מהבנק, יש ערבות של המדינה לעניין הזה.

מגלי והבה: אתמול אושרו בוועדת הכספים הקלות, פיצויים והטבות לכל ענפי המשק- -

שימי משה: רק לחקלאות ותיירות.

מגלי והבה: הייתה שם גם התייחסות לעסקים קטנים.

מגלי והבה: אנחנו לא רוצים לחזור על עצמנו, הייתה התייחסות לפיצויים.

אסתרינה טרטמן: האמירה בעניין הפיצויים היא דוגמה, זה לא הנושא המרכזי.

אסתרינה טרטמן: הנושא המרכזי שלשמו נכון שניפגש פה הוא שיש לנו בעיה עם אמירות הכחשה של בנקים.

אסתרינה טרטמן: אני אומרת דווקא משום שאני מכירה היטב את הסוגייה הכואבת הזאת על כל היבטיה, גם מצד שיקולי משרד האוצר, גם מצד פיקוח על הבנקים כבנקאית, וכמובן מצד האזרחים, וזה הקול שמתדפק על דלתי, ואני בטוחה שגם על דלתיהם של חברי כנסת נוספים, שקוראים בין אם מדובר באנשי עסקים, תעשייה קטנה, משקי בית – הקול הזה הוא שמהדהד באוזנינו.

אסתרינה טרטמן: מסתבר שהפער ביניכם לבינינו כמעט לא קיים, הוא כמעט סימבולי.

אסתרינה טרטמן: אני מעריכה את העשייה, אני יודעת שבהסכם הנוסף עם עופר עיני על התיירות והחקלאות – אני מכירה כי במקרה מי שיושב בראש התאחדות בתי המלון הוא חבר מפלגה אצלנו, והוא כל הזמן נלחם מלחמה עיקשת.

אסתרינה טרטמן: אני מכירה את הנושא, ואני מברכת על כל עשייה.

אסתרינה טרטמן: אני מבקשת לשים פוקוס - מכיוון שב- 1 ביולי יצאה הכרזה על מסגרות אשראי - אתמול היו לי 3 טלפונים מבנקים בצפון: שניים בחיפה ואחד בטבריה שהשיבו את התשובה שאתה השבת, אני תמימת דעים עם האמירה שלך.

אסתרינה טרטמן: יש לי הגבלה של בנק ישראל.

אסתרינה טרטמן: הציבור הפשוט לא מודע לפרטי הפרטים, והוא גם לא יודע למי לפנות אם הוא נתקל בחסימה.

אסתרינה טרטמן: אני יודעת שיש פה עניין של שיקולי אשראי.

אסתרינה טרטמן: בתור בנקאית הייתי אחראית לנושא האשראי, והיה לי מאוד נוח לי לשמר כסף של הבנק אצלי ולהקטין סיכונים, אבל גם אתה יודע שבאותו בנק יכולים לשבת שני מנהלים עם אותן הוראות ניהול בנקאי תקין ועם אותן הנחיות, ובגלל מבנה אישיות של מנהלי סניף או מנהלי אשראי, במקום שאני אגיד שאפשר להתגמש, כל עוד זה עומד בקריטריונים גבוליים של אשראי, יבוא השני ויגיד שאי-אפשר להתגמש.

יואב להמן: נכון בכל מצב, גם כשאין הוראה.

אסתרינה טרטמן: זה נכון בכל מצב.

אסתרינה טרטמן: אבל במצב הזה חוזרת ונשנית התופעה – ויש לי ריבוי פניות של אזרחים תמימים - ושאל אותי חבר הכנסת גלנטי איך הציבור יכול לדעת – אנשים לא מודעים למה שאנחנו יודעים ועוסקים בשגרת היום-יום; לא כולם קוראים את החלקים של כלכלה בעיתונים, אלא מחפשים את הכותרות המרכזיות ב"ידיעות אחרונות" ואת הכתבות בטלוויזיה.

אסתרינה טרטמן: לכן אני מבקשת בנוסף לעשייה המבורכת שתעשו אקט כמעט סימבולי וקטן לצאת בהכרזה - לא לבטל את החוק, כי אני יודעת מה השיקולים שלכם, ואני יודעת שהיו הוראות מקדימות לסדר מסגרות אשראי בבנקים.

אסתרינה טרטמן: אני מבקשת ומאמינה שתבין ותצא קריאה וכל הנושא יבוא על מקומו בשלום, ולא נצטרך חקיקה, כי לא זאת המטרה.

אסתרינה טרטמן: אני מבקשת שבכוח סמכותך לפקודת הבנקאות של 1941 סעיף 5ג(א): "המפקח רשאי לצורך פיקוח כאמור באישור הנגיד ליתן הוראות הנוגעות לדרכי פעולתו וניהולו של תאגיד בנקאים של נושא משרה כדי למנוע פגיעה ביכולתו לקיים את התחייבויותיו של הלקוח, תוך שמירה על עניינם של הלקוחות".

אסתרינה טרטמן: פה יש ביטוי בדיוק לסעיף הזה, של ניואנס דקיק שיכול לפתור הבעיה לציבור אזרחים שיספק את האריה וגם הכבש יישאר לשלם.

אסתרינה טרטמן: אני מבקשת ממך לצאת בהכרזה במהדורות החדשות בטלוויזיה, למקומות לא של מי שבקיא במה שוועדת הכספים עשתה, או שמה שעשו לטובת החקלאים או הניואנסים הדקים של מה שעשו בתיירות – אני לא בטוחה שכל חברי הכנסת בקיאים, ופשוטי העם ודאי לא.

אסתרינה טרטמן: נשתף פעולה, תשתמש בסמכותך, ותגיד שמתוך שיקול דעת שלך אתה מפרסם הוראת שעה בגלל מצב החירום.

אסתרינה טרטמן: זה גם פוטר את האחריות מה יקרה אחרי שמצב החירום יפוג.

אסתרינה טרטמן: צא עם הוראת שעה שאנחנו מקפיאים את ההוראה של מסגרות האשראי שניתנו.

אסתרינה טרטמן: זה לא יטעה את הציבור, אתה יכול להוסיף משפט שבסמכות הבנקים להמשיך עם זה.

אסתרינה טרטמן: שלא ישתמשו במשפטים שנאמרו ביומיים האחרונים לציבור שחלקו לא דובר עברית.

אסתרינה טרטמן: אמרו שבנק ישראל לא מאפשר כי יש חוק מ-1 ביולי.

אסתרינה טרטמן: בוא נעקור את הזרוע העקומה הזאת שמשתמשים בה שלא כדין בדרך של פרסום.

יואב להמן: שכחתי להתייחס לאכיפה בימים אלה.

יואב להמן: יצאתי בהודעה כתובה ורשמית שבמקרה הצורך אם הם רוצים, יכולים לעשות חריגות לתושבי הצפון.

יואב להמן: ההודעה הזאת היא הודעה לעיתונות, ואם תושב הצפון יודע או לא, זה לא משנה.

יואב להמן: להבדיל ממך אני לא אוהב שמשתמשים בשמי או בכתפיי כדי להתחבא, בעיקר כשזה לא נכון.

יואב להמן: זה לא ישנה את העובדה הפשוטה שללקוח לא חשוב למה הוא לא קיבל אשראי.

יואב להמן: הוא לא יקבל אשראי לא אם אשעה או אבטל.

יואב להמן: יש הרבה הוראות שאני מת לאכוף.

יואב להמן: הוראה הרבה יותר קרובה ללבי היא הוראה שנכנסה לתוקף ב-1 בדצמבר 2005 להקלת המעבר מבנק לבנק.

יואב להמן: אני יודע מהדים ששמעתי שההוראה הזאת לא נאכפת כל-כך.

יואב להמן: זאת הוראה מצוינת שנועדה לשפר את מצבו של הלקוח ולהיטיב את יכולתו במשא ומתן עם הבנק.

יואב להמן: אני חייב להודות שאנחנו לא יכולים היום.

יואב להמן: מצוק העיתים ברור שאנחנו לא יכולים לאכוף הכל כל הזמן.

יואב להמן: כרגע יש מלחמה, ואנחנו עסוקים באספקת ובהבטחה של שירותים בנקאיים מינימליים הרבה יותר מאשר אנחנו עסוקים בדברים האלה, ויש קדימויות.

יואב להמן: אם את שואלת מה אני עושה כדי לאכוף את הוראה 325, אני לא יכול להגיד שאני עושה הרבה.

יואב להמן: זאת לא הבעיה, והבנקים יודעים את זה.

יואב להמן: אם יבוא בנקאי או לקוח אחד ויגיד שהוא לא נתן בגלל הוראה 325, אני אפנה לבנק, והבנק יכתוב לו שזה לא בגלל 325, אלא מכיוון שהוא לא רוצה לתת לו עוד אשראי.

אסתרינה טרטמן: הם לא עושים את זה.

יואב להמן: תפני אותם אלי.

יואב להמן: אני חייב לומר שכשאני דחיתי את הוראה 325 מינואר ליולי, היו המון אנשים שכתבו מכתבי תלונה מה פתאום הבנק לא מרשה לחרוג, שהרי דחיתי ההוראה.

יואב להמן: אין הוראה בשטח, אז מה פתאום הוא לא מרשה לחרוג?

יואב להמן: והיינו צריכים להסביר להם שזה לא שאם אני אבטל את ההוראה הם לא יוכלו להתחיל לחרוג.

יואב להמן: אם הבנק לא רוצה לתת להם לחרוג, הוא לא ייתן להם לחרוג.

יואב להמן: שלא ישתמשו בי כתירוץ, אני לא אבטל הדברים הטובים, אני גם לא אשעה, זה יבלבל את הציבור.

אסתרינה טרטמן: זה יהיה פחות כלי הצלפה בידיים של הבנקים.

יואב להמן: זאת לא הצלפה.

יואב להמן: אם הם לא רוצים לתת- -

אסתרינה טרטמן: למה לא?

יואב להמן: אם הם רוצים לתת לו הם נותנים לו.

יואב להמן: זאת אותה אוכלוסייה קשה שתיארתי קודם.

יואב להמן: התירוץ אולי ישתנה אבל לא הסירוב.

יואב להמן: למי שמוכנים לתת לו אפילו בשוליים - דיברתי עם מנהל סניף בטבריה ושאלתי אותו מה הוא עושה עם ההגמשה שביקשתי, כי הוא אמר שהוא כמעט הסתדר, וב-1 ביולי לא היו לו כמעט חריגות.

יואב להמן: הוא אמר שהוא נותן מסגרות ללקוחות שהיו בסדר, כי הוא מאמין בהם.

יואב להמן: לקוחות שעשו לו את המוות קודם, נותן להם, אבל במשורה.

יואב להמן: זה לא בגלל ההוראה.

יואב להמן: אם נבטל את ההוראה, הוא לא ייתן להם שקל יותר.

מאיר פרוש: יש לי משפט אחד משום שחברת הכנסת טרטמן עשתה את זה היטב ומר להמן זכה ביד שמאל, לא עם הכוח שהסכים עם הסעיף.

מאיר פרוש: לדעתי, חשוב שתבוא אמירה כללית מצדך או מצדכם.

מאיר פרוש: אם היית נוכח בחדר הזה לפני שבועיים כשחבר הכנסת אילון ניסה להעביר את החוק שלו, בהתחלה לא חשבו על הכיוון הזה ולא דיברו על זה ודחו אותו, עד שדחקנו בממשלה ויצא מה שיצא.

מאיר פרוש: האווירה בצפון מחייבת אתכם שתבואו עם האמירה הזאת ותאמרו שמקפיאים את אותו חוק שמ-1 ביולי צמצמנו את מסגרות האשראי.

מאיר פרוש: רצוי שזה ייאמר אפילו אם אתה אומר שיש כאלה שנוהגים כך היום.

מאיר פרוש: באווירה זה בוודאי יתרום, ואולי גם יחדד ויאמר למנהלי הבנקים שזאת כוונת המערכת אף על פי שאתה מודיע להם את זה, אבל יש אסמכתא: הופעת בכנסת, אמרת, כל עם ישראל רואה אותך אומר את זה.

יואב להמן: שלחתי מכתב ופרסמתי לציבור.

יצחק גלנטי: אם זה כתוב, זה היה בחזקת המלצה.

יואב להמן: אני לא יכול להורות להם לתת.

יואב להמן: אמרתי שאם הם רוצים לתת, שייתנו איך שהם רוצים, כולל בחריגה.

מאיר פרוש: אם כתבת ומנהלי הבנקים קיבלו את זה, האמן לי שכשהלקוח עומד מול מנהל הבנק ואומר: "אני שמעתי את המפקח על הבנקים, היה בכנסת ואמר" זה מלחיץ גם מנהל הבנק לנהוג כך.

מאיר פרוש: דבר שני, הפנייה לחברת חשמל.

מאיר פרוש: גם אני פניתי לא באמצעות מנהל מחוז צפון.

מאיר פרוש: בצפון רוב האוכלוסייה לא נמצאת שם, חלק גדול נע לכיוון המרכז והדרום, אז לחברת החשמל אין שם הרבה לקוחות שמשתמשים בהרבה חשמל, ולמקורות אין היום לקוחות שמשתמשים בהרבה מים.

מאיר פרוש: למה שלא תבוא אמירה מאיתנו בכיוון הזה, לחברת חשמל ולמקורות?

מאיר פרוש: בין כה לא משתמשים בהרבה מים ובחשמל בצפון, למה שלא יהיה כיוון?

יואב להמן: טלפון.

מאיר פרוש: גם טלפון.

מאיר פרוש: מה יש?

מאיר פרוש: אנחנו נמצאים במצב מלחמה.

מאיר פרוש: גם חברת חשמל לא תתמוטט ומקורות לא תתמוטט, וגם בזק לא יתמוטט.

מאיר פרוש: רק דמי שימוש הם יקבלו.

אסתרינה טרטמן: גם בנקים לא.

יואב להמן: את רוצה שהבנקים ישלמו את כל החשבונות.

יואב להמן: זאת המשמעות.

יואב להמן: זה להגדיל חריגה.

יואב להמן: זה אותו הדבר.

מגלי והבה: אני רוצה להודות לך על היוזמה.

מגלי והבה: צריך לפנות לגורמים נוספים במשק בכל הענפים ובכל התחומים כדי לראות איך יכולים לתת את הדגש על הנושאים שעולים כרגע בצפון.

מגלי והבה: אני רוצה לברך את המפקח על הבנקים על היוזמות שראינו את התגובה עליהם, וחלק ממנהלי הבנקים אמרו שהם הולכים לקראת ומכירים את הלקוחות.

מגלי והבה: יש כאלה שמוכנים לתת לקראתם יותר מאשר אפשרו להם בעבר בגלל המצב המלחמתי.

מגלי והבה: אני מבקש לתת את הדגש על המקומות שהבנקים סגורים ויש שם כספומטים.

מגלי והבה: היה למשל תשלום קצבאות לאוכלוסייה הבוגרת.

מגלי והבה: אני מבית ג'אן.

מגלי והבה: להבדיל ממקומות אחרים שעזבו במקומות אלה חשמל ומקורות כל הזמן פועלים כי אנשים לא עזבו, אוכלוסיית המיעוטים לא עזבה, עדיין נמצאת.

מגלי והבה: לכן אני מבקש שהדגש יהיה במתן ההקלות בשירותים; אם ניידת תצא, לא לנתק יישוב שאין לו כספומט 3-4 ימים.

רוחמה אברהם-בלילא: אתם בודקים את זה?

רוחמה אברהם-בלילא: מה תוצאות?

יואב להמן: כל הכספומטים בצפון עובדים.

יואב להמן: הוספנו כספומטים, והבנקים הגבירו כספומטים במקומות ממוגנים; יש ניידות שעוברות גם ביישובים שאין בהם סניף בנק ונותנות שירות מדי פעם.

יואב להמן: ברור שזאת לא תשובה.

יואב להמן: אנחנו נתנו כמה היתרים שהם רוצים, אבל הם פתחו 7 ניידות- -

מגלי והבה: חשוב לתת את הדגש כי כשאזרח מכניס את הכרטיס לכספומט, ואין בו כסף - -

יואב להמן: אין דבר כזה.

יואב להמן: אנחנו עוקבים.

יואב להמן: בימים הראשונים היה ביקוש גדול, והיום כל הכספומטים עובדים.

מגלי והבה: אני שמח לשמוע, כי קיבלתי תלונות מאנשים שרצו למשוך ולא היה כסף.

מגלי והבה: אנחנו לא צריכים להזדרז בשינוי רפורמות והצעות חוק שגם יתקעו המערכת וגם לא יקדמו, כי אני לא מאמין – ראינו שבשביל הצעת החוק של אילון כמה זמן לקח במליאה להעביר.

מגלי והבה: צריך להיות עם השכל הישר.

מגלי והבה: אדוני המפקח על הבנקים, פה התמונה שלך בכל מקום, בכל הזדמנות שאנשים ידעו, מה שהבנקים עשו.

מגלי והבה: אני רוצה לחזור אלייך, גברתי יושבת הראש, לזמן ראשי ענפים במשק כדי לבנות תוכנית ולקבל תשובות כי הצפון עובר תקופה קשה, והלוואי מישהו היה אומר מתי נצא מזה.

מגלי והבה: אני רוצה להודות על המפגש.

יצחק גלנטי: בטרם אומר דברים, אני מבקש לשאול את אדוני המפקח על הבנקים, איזה אשראי ניתן לגמלאי המתקיים מביטוח לאומי בלבד?

יואב להמן: זאת שאלה שעלתה עוד לפני המלחמה בלי קשר למלחמה.

יואב להמן: הטענה הייתה שהבנקים לא מסכימים להסתמך על קצבאות ביטוח לאומי כבסיס למתן אשראי, אף על פי שזאת הכנסה קבועה אבל היא יחסית קטנה.

יואב להמן: יש בעיה חוקית להסתמך עליה כבטוחה ולגבות ממנה במצב שהוא לא מחזיר את האשראי.

יואב להמן: זאת הסיבה שהבנקים לא מקבלים את זה כבטוחה או כמקור שאפשר להסתמך עליו להחזרת החוב.

יואב להמן: זאת בעיה שאני מסכים אתך, וקיבלתי פניות בעניין הזה- -

אסתרינה טרטמן: גם נכים, גם גמלאים.

יואב להמן: נכון, כל מקבלי קצבה.

יואב להמן: אני גם לא רואה סיבה שלא יעשו הבחנה בין מקבל קצבה שבא בנוסף לדברים אחרים שיש לו לבין אחר.

יואב להמן: באמירה כללית יש גם בעיה, כי יש הגנות על מקבלי הקצבאות שלא ייקחו להם את הכסף בשעת צרה.

יואב להמן: הבנק יודע, ולכן הבנקים לא מתלהבים לתת הלוואות כנגד הקצבה.

יואב להמן: זה נוגע לכל הלוואה – לא רק לאוברדראפט – גם משכנתא.

יצחק גלנטי: אבל מצד שני הם מנהלים את החשבונות באותו בנק.

יצחק גלנטי: מכל השיחה כאן עולה שיש בהחלט מקום לפנות לא רק לבנקים, אלא גם לחברת חשמל, בזק- -

רוחמה אברהם-בלילא: אני מנסחת הודעת סיכום, ואני בטוחה שהיא תהיה מקובלת גם עליך.

יצחק גלנטי: - - אולי גם ארנונה ועל מוסדות שיושבים על הוצאות קבועות של אזרח.

יצחק גלנטי: לאו דווקא שהבעיה היא חמורה הרבה יותר מבחינת האזרח הקטן מאשר עצמאי, וזה לא שאני מזלזל בנזקים שנגרמים לו.

יצחק גלנטי: אני חייב לציין שגם אם מחר אפשר יהיה לדחות תשלומים קבועים, הרי פירושו של דבר שאותם מוסדות יידרשו לתשלום ריביות עבור אותן דחיות של תשלומים או אי תשלומים.

יצחק גלנטי: מכאן למדים שכל המשק משלם בצורה זו או אחרת השתתפות במלחמה הזאת.

יצחק גלנטי: הטענה שלי במקרה הזה היא מדוע שבנקים לא יישאו באותו חלק וישתתפו גם בהוצאות?

יצחק גלנטי: המשמעות היא מדוע לא יקטינו את הריביות לתושבי הצפון; או במקרים קיצוניים כמו אלה שמתקיימים על הביטוח הלאומי בכלל לא יגבו מהם ריביות?

יצחק גלנטי: או לחילופין הקטנת העמלות לתושבי הצפון.

יצחק גלנטי: לבנקים יש הרבה מה לעשות בנושא זה, במיוחד שאנחנו מודעים שעל-פי הדוחות הכספיים שלהם הם לא נמצאים במצב קשה במיוחד.

אסתרינה טרטמן: גם של האזרחים.

יצחק גלנטי: אין ספק שצריך להקפיא את החוק החדש של האשראי עד לגמר מצב החירום.

אלחנן גלזר: אני רציתי לחדד קצת את הנושא שהעלה חברי יצחק גלנטי והתכוננתי לדבר על קצבאות הגמלאים: ביטוח לאומי, קצבאות הזקנה.

אלחנן גלזר: המפקח על הבנקים אומר שיש סיכון גדול בהחזרה של האשראי אם ייקח אותה הגמלאי.

יואב להמן: אי-אפשר יהיה לקחת את הקצבה אם הלקוח לא יחזיר את החוב, כי מגינים על מקבל הקצבה.

אלחנן גלזר: כל הקצבה כולה היא אולי 1,500 שקלים, והאשראי שהגמלאי יקבל זה גם 1,500 שקלים.

אלחנן גלזר: אם יהיה קושי לבנק לגבות את החוב של 1,500 שקלים מקשיש מסכן בצפון, הבנק לא יינזק כל כך.

אלחנן גלזר: זה לא סיכון גדול מדי לבנק שכידוע מרוויח מיליארד ורבע בשנה.

אלחנן גלזר: זאת לא סיבה מספיקה לא לתת לו אשראי.

אלחנן גלזר: למען הגילוי הנאות אומר שהגשתי הצעת חוק בנושא שעברה בקריאה טרומית, לחייב את הבנקים להכיר בגמלאות כמשכורת, שהיא כמובן יותר בטוחה מהמשכורות של כולנו פה.

אלחנן גלזר: הקצבה תגיע בזמן, המשכורות שלנו לא בטוח.

אלחנן גלזר: הגמלאות האלה הן בטוחה מספיקה לבנקים לתת אשראי שכולו 1,500 שקל לקשישים ולנזקקים.

יואב להמן: אתה תרשה לי לקחת את זה?

אלחנן גלזר: כן, אם הגמלה היא 1,500 שקל, ואני מבטיח לך שהם לא יגיעו לאשראי של עשרות אלפי שקלים, מקסימום יחרגו ב-100 שקלים לקנות מתנה לנכד ליום הולדת.

אלחנן גלזר: זה כל האשראי שהם צריכים.

יואב להמן: אם אתה מחייב אותם להכיר בזה כמשכורת לצורך קבלת האשראי, האם תרשה לבנק לקחת הכסף של הגמלה אם לא הוא לא יחזיר את הכסף במשכורת?

יצחק גלנטי: צריך לחפש פתרון לזה.

אלחנן גלזר: אני אשאיר את זה לשיקול הבנק, לשיקולו של מנהל הסניף – שיפסיד 1,000 שקל מהמיליארד ורבע, לא יקרה כלום.

יואב להמן: זה מהחוקים שלא יעזרו.

יואב להמן: משום שאין חוק בשום מקום בעולם שמחייב מישהו – לא רק בנק, אותך – לתת לי הלוואה אם אתה לא רוצה.

יואב להמן: לא מאמין בי, לא רוצה, יחוקקו חוק לא יעזור אתה תיתן או לא.

יואב להמן: זה קיים תמיד.

יואב להמן: לכן גם אם יצלח החוק שלך והם יכירו בזה הם יגידו שהם לא רוצים לתת כנגד זה אשראי.

יואב להמן: אתה לא תוכל לחייב אותם לתת כנגד זה אשראי.

אלחנן גלזר: אז צריך לסגור את המדינה- - -

יואב להמן: הם לא חייבים לתת הלוואה, גם לגבי משכורת.

יואב להמן: זה נשאר תמיד בהחלטה שלהם.

יואב להמן: אולי החוק יעבור, והם יקיימו אותם, רק הם לא יתנו הלוואה.

יואב להמן: גם היום אני משוכנע שאם ההורים שלי שיש להם חוץ מקצבת הגמלה עוד דברים, יתנו להם הלוואה בלי קשר לקצבה.

יואב להמן: מהבחינה הזאת, זה לא מה שיפתור.

אלחנן גלזר: יש לה 2.5 דברים.

אלחנן גלזר: אני מדבר על אחרים שאין להם.

יואב להמן: אתה לא תוכל לכתוב שיכירו בזה כמשכורת ולהגיד שיתנו אשראי בגובה חצי מהגמלה.

יואב להמן: לכן הצעת החוק לא תועיל.

אלחנן גלזר: למה בקריאה טרומית?

אלחנן גלזר: - - -

רוחמה אברהם-בלילא: זה לא הנושא.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לשמוע נתונים מהרשות לעסקים קטנים, מה אתם מקבלים מהצפון.

שימי משה: אני רוצה לברך על המפגש הזה.

שימי משה: גברתי יושבת הראש, את זכית להוקרה רבה מהרשות לעסקים קטנים ובינוניים בישראל, גם מהפעילות שלך בקדנציה הקודמת.

שימי משה: הייתי מתפלא אם לא היית עושה הכינוס כדי לנסות לסייע לעסקים הקטנים.

שימי משה: שמעתי בקשב רב את כל חברי הכנסת וגם את מר להמן.

שימי משה: אני חייב להקדים ולומר מהי החשיבות של העסקים הקטנים בפיתוח המשק הפיננסי במדינת ישראל.

שימי משה: נקלענו למצב הזה עכשיו באחת התקופות הטובות מבחינת עסקים וכלכלה במדינת ישראל.

שימי משה: העסקים היו בפריחה, השקיעו הרבה בפיתוח נוסף, והיום פתאום הכל קרס.

שימי משה: זה מתחבר לרשות לעסקים קטנים, כי אנחנו משמשים בה קטליזטור, גורם מחבר גם בין הבנקים לבין הקרנות השונות ומי שמפתח יוזמה כדי לעזור לבנות תיקי השקעות, להפיק פרוייקט של עצמו ולתת ליווי פיננסי בהמשך.

שימי משה: דווקא בצפון היו הרבה מאוד עסקים שהתפתחו בגלל המצב החדש שהיה, כולל פיתוח התיירות.

שימי משה: אני רוצה לברך גם את הממשלה על גישתה וגם את חברי הבית הזה.

שימי משה: הייתי בוועדת הכספים אתמול כשאישרו את התקנות לפיצויים לבתי מלון ולחקלאות, ואני יודע שהגישה היא לטובת העסקים כדי להבין את צורכי העסקים באמת.

שימי משה: מר להמן נגע באחת התקופות המרכזיות- תקופת הגישור בין הרגע שמחשבים את הפיצוי שמגיע לכל עסק ועד שהוא מקבל את הכסף.

שימי משה: מישהו אומר שזה יכול לקחת 20-30-40 יום, אבל איש עסקים לא יודע מה זה יום אחד כי הוא לא יכול לתפקד, לעמוד מול הבנקים, מול הספקים, אין לו גרוש אחד כדי לקנות כיכר לחם בלי תרומה.

שימי משה: האנשים האלה מתמוטטים רגשית, נפשית, ובוודאי כלכלית.

שימי משה: אני שמח שנגעת בזה כי גם כשתיפסק המלחמה, והשקט יחזור בעזרת השם, ייקח להם 9-10 חודשים עד שיגיעו למקום שלהם שוב.

שימי משה: ברשות לעסקים קטנים אנחנו מלווים העסקים האלה.

שימי משה: המלצנו לבנקים ולקרנות לסייע להם כי הם הגיעו לתקופה שיכלו להתפתח.

שימי משה: איך יכולה להתמודד הספרית שפתחה מספרה כדי לתת שירותים שהם גם שירותי תיירות למקומיים ולתיירים, או כל עסק אחר - צעצועים, או מפעל קטן.

שימי משה: גברתי היו"ר יודעת שאנחנו עודדנו הרבה עסקים לעבור מהמרכז לאזור הזה.

שימי משה: אנשים נמצאים על סף התמוטטות רגשית, כלכלית חברתית ונפשית.

שימי משה: אנחנו מוצפים באלפי טלפונים מדי יום - -

רוחמה אברהם-בלילא: תכוון את עצמך לגבי מצב האשראי.

שימי משה: אני אגיד.

שימי משה: אנחנו מקבלים אלפי טלפונים ביום.

שימי משה: בחלק גדול מהם אנשים אומרים שהם נמצאים במצב שהסכנה הכלכלית יותר גדולה מקטיושה.

שימי משה: אנשים עומדים על סף התאבדות, בוכים בטלפון כי מחזירים להם צ'קים ובזה זה נגמר.

שימי משה: אמרת שהוצאת חוזר לבנקים שמאפשר להם לעשות הקלות לטובת אותם עסקים.

שימי משה: אמרת שהרבה בנקים משתמשים בחקיקה כתירוץ- -

יואב להמן: אני יכול רק לבקש.

שימי משה: בגלל המצוקה שאנשי עסקים נמצאים בה רבים מהם לא מכירים את האפשרות הזאת.

שימי משה: הבנק אומר: יש עלי מגבלות.

שימי משה: אני מאוד מבקש שאת החוזר שהוצאת – שהוא לא מסמך סודי - -

יואב להמן: לא פרסמתי- - -

שימי משה: תעבירו לנו העתק.

שימי משה: אני מבקש לקבל העתק.

שימי משה: אנחנו נעביר אותו למט"ים וליועצים שלנו ברמת השטח, והם יוכלו ללכת עם הלקוח לבנק ולהגיד לו "אל תבלבל המוח".

שימי משה: במשך שנים אני משלם ריבית ועמלות, אם לא - נראה מה יכולים לעשות.

שימי משה: מלבד לנו, כמי שמתמודד ברמת השטח בצורה אמיתית מול כל האנשים, אנחנו מתמודדים מתוך תפקידנו.

שימי משה: לכן החוזר שביקשתי לקבל, אני מציע שתעביר לראשי הרשויות.

שימי משה: כי באים אנשי עסקים לראש העיר, רואים אותו כמי שיכול להושיע אותם- -

יואב להמן: יש לי כאן חוזר שיצא לכל הבנקים, למנכ"לים ולממונה על שעת חירום: "במקביל על הבנק להביא בחשבון את הקשיים שבהם נתונים הלקוחות במצב מיוחד זה.

יואב להמן: במסגרת זאת יש להפעיל שיקול דעת בכל הנוגע לכיוון חיובי בחשבונות לקןחות, ובפרט כאשר אין באפשרותם של הלקוחות להתאימם בשל הנסיבות במסגרת האשראי בחשבון.

יואב להמן: כפוף לשיקולי האשראי בבנק ראוי לנסות להקל על הלקוחות ולהעמיד להם את המקורות הדרושים להם בהעמדת מקורות אשראי מיוחדים בין אם כמסגרת מוסכמת עם הלקוח או במסגרת חד-צדדית כי פחדנו שחלק מהלקוחות הלכו לדרום ולא בקשר.

יואב להמן: אם נבצר מהבנק להעמיד כעת את המסגרות המיוחדות - ניתן לחייב גם מעבר למסגרת".

יואב להמן: זה בלי להגיד המילה האסורה "חריגה".

יצחק גלנטי: אבל זה בחזקת המלצה בלבד.

אלחנן גלזר: חוק לא מכבדים, אז את זה כן?

יואב להמן: משפט אחרון: "ראוי לא לחייבם בריבית חריגה על תוספת אשראי זו".

יואב להמן: יותר מזה אסור לי להגיד.

יואב להמן: צבי זרחיה, לא פרסמת את זה?

יואב להמן: אל תשלו עצמכם: גם אם ידע כל לקוח, זה לא אומר שזכותו מכוח הדבר הזה, כי המפקח אמר לקבל חריגה.

שימי משה: הבנק לא יכול להתערב כשאני לא יכול ואני מוגבל.

יואב להמן: נכון הוא יגיד שהוא לא רוצה לתת, לא בגלל המפקח.

שימי משה: הצעה נוספת: יש למעלה מ-1,500 פניות של אנשי עסקים מהצפון שנמצאים בסכנת הכרזה של חשבונות מוגבלים בגלל צ'קים חוזרים.

שימי משה: אני לא יודע איך אתה יכול לעשות את זה ובמה אתם יכולים לעזור דווקא משום שהבנקים עשו את מה שעשו.

שימי משה: איך אפשר לבטל את רוע הגזירה, ושלא יזכו לתואר הלא מכובד "לקוח מוגבל".

יואב להמן: זה לא לקוח מוגבל, זאת בעיה עסקית חמורה מאוד.

שימי משה: בוודאי.

שימי משה: אם הבנקים כבר עשו את מה שעשו, והם נשענו על התקנה החדשה- -

יואב להמן: זה לא קשור לתקנה.

שימי משה: - - הם לא כיבדו את הצ'קים, לא נתנו להם אשראי, ואמרו: "אני לא יכול".

רוחמה אברהם-בלילא: יש לי הצעה לסיכום.

רוחמה אברהם-בלילא: לאור הדיון לאחר ששמענו את כולם, חייבת לצאת מפה קריאה.

רוחמה אברהם-בלילא: ועדת הכנסת מבקשת מהמפקח על הבנקים לאתר דרכים נוספות ולמצוא פתרונות כדי לסייע ללקוחות הפרטיים והעסקיים הגרים בצפון הארץ כדי שאלה יוכלו להתמודד עם המצוקות הבנקאיות היום-יומיות בגלל הלחימה בצפון.

רוחמה אברהם-בלילא: כמו-כן הוועדה מבקשת לפרסם שנית את חוזר הבנקים בנושא שירותים בנקאיים בסניפי בנק באזור הצפון.

רוחמה אברהם-בלילא: ועדת הכנסת תפנה למנכ"ל משרד ראש הממשלה בבקשה שיפנה לדחיית התשלומים: ארנונה, חשמל, מקדמות מס, ביטוח לאומי, מע"מ ועוד כל עוד נמשכת המלחמה לכל תושבי הצפון.

רוחמה אברהם-בלילא: יש הערות?

יצחק גלנטי: אני מבקש להוסיף: יש תשלומים קבועים, כמו למשל מים- -

רוחמה אברהם-בלילא: אמרתי: ארנונה, חשמל, מים, תשלומי מקדמות, מס.

אסתרינה טרטמן: מה לדחות?

רוחמה אברהם-בלילא: בחודש לפחות.

רוחמה אברהם-בלילא: עד שהמלחמה תסתיים.

אסתרינה טרטמן: אז ישלמו בחודש הבא שני תשלומים?

יצחק גלנטי: יש דירות רבות ריקות בצפון, שלא צורכות חשמל ולא מים, אבל יש תשלומים קבועים שצריך לשלם אותם גם אם לא צורכים את כל אלה.

יצחק גלנטי: את הדבר הזה לדעתי, לפחות לתקופת המלחמה, יש לבטל.

יצחק גלנטי: אני מדבר על תשלום כאשר אין שום שימוש.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו יכולים לפנות למנכ"ל משרד ראש הממשלה, ואת זה אנחנו עושים.

רוחמה אברהם-בלילא: שוחח איתו בטלפון ותן לו את המשוואה שהצעת פה.

יואב להמן: אותה קריאה שאתם קוראים לבנקים לעשות את זה, אפשר לפנות לחברות שבמידת האפשר יעשו את ההקלות.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו יכולים לעשות את זה באמצעות מנכ"ל משרד ראש הממשלה כי הוא מונה לפקח.

יצחק אליאסוף: אני פניתי אל המפקח על הבנקים להוריד את העמלות ואת הריביות שמתייחסות למשקי הבית בצפון בתקופת המלחמה, שגם הם יהיו שותפים למאמץ המלחמתי.

שימי משה: בנושא ההגבלה אני מבקש לחפש נוסחה- -

רוחמה אברהם-בלילא: כתבתי את זה.

רוחמה אברהם-בלילא: פתרונות בנושא ההגבלה, הוא יכול לבדוק.

שימי משה: אנחנו מודים לך.

אסתרינה טרטמן: אני מסכימה איתך שאנחנו צריכים לצאת בהודעה מסכמת, אבל חשוב לי כחברה בוועדה שהקריאה שלנו לא תהיה פופוליסטית שמאחוריה אין כלום- -

רוחמה אברהם-בלילא: זה לחלוטין לא פופוליסטי.

אסתרינה טרטמן: אנחנו באותו צד של המתרס.

אסתרינה טרטמן: להפך, אני בעד ואני שמחה על ההכרזה.

אסתרינה טרטמן: אבל בקריאה שלנו צריך לחדד, כי אם הוא יגיד שיפנה ויבדוק, מה המשמעות?

אסתרינה טרטמן: בנוסח ביקשתי לדחות את התשלומים.

אסתרינה טרטמן: דחיית התשלומים אומר שישלמו כשתיגמר המלחמה את כל התשלומים במכה אחת?

רוחמה אברהם-בלילא: אין מה לעשות, אין ברירה אחרת.

יצחק גלנטי: ניתן לפרוס.

אסתרינה טרטמן: צריך לבחון - יש כאלה שיכולים לשלם.

אסתרינה טרטמן: אלה שבמצוקה צריך לבוא לקראתם עם אופציה של פריסת התשלומים.

אסתרינה טרטמן: להיות ממוקדים בניסוח כדי שזה יהיה גם מעשי.

רוחמה אברהם-בלילא: אז לדחייה או לפריסת התשלומים.

קריאה: לדחייה ולפריסת התשלומים.

רוחמה אברהם-בלילא: הוספתי את זה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חוזרת על כל הודעת הסיכום: ועדת הכנסת מבקשת מהמפקח על הבנקים לאתר דרכים נוספות ופתרונות כדי לסייע ללקוחות הפרטיים והעסקיים הגרים בצפון הארץ כדי שאלה יוכלו להתמודד עם המצוקות הבנקאיות היומיומיות כתוצאה מהמלחמה; כמו-כן לפרסם חוזר לבנקים בנושא שירותים בנקאיים בסניפי בנק באזור הצפון.

רוחמה אברהם-בלילא: ועדת הכנסת תפנה למנכ"ל משרד ראש הממשלה בבקשה שיפנה לדחיית התשלומים ולפריסתם: ארנונה, חשמל, תשלומי מקדמות מס, ביטוח לאומי, מע"מ ועוד - כל עוד נמשכת המלחמה בצפון.

שימי משה: המגבלות לא מוזכרות.

רוחמה אברהם-בלילא: זה מוזכר.

רוחמה אברהם-בלילא: ברגע שאני מדברת על המפקח על הבנקים- - -

קריאה: צריך לדבר על חשבונות מוגבלים.

יואב להמן: בהודעה שלכם תדגישו לציבור שהמפקח הגמיש את ההוראה 325, וזה להלן המשפט: לצטט מתוך החוזר הזה.

אסתרינה טרטמן: זאת ההודעה של מה שאנחנו מבקשים.

רוחמה אברהם-בלילא: בסניפי הבנק באזור הצפון- - -

אסתרינה טרטמן: זה צריך להיות מפורסם בכל הארץ כי מהצפון יושבים בכל הארץ, זה צריך להגיע לידיעת כל הציבור בישראל.

יואב להמן: ההחלטה שלך היא "רשמה לפניה את הודעת המפקח בנוסח זה וזה", ולהודעה שלכם תיתנו אתם את הפרסום, ואז אולי מישהו יקרא את זה.

אסתרינה טרטמן: צריכים שיפרסמו להביא לידיעת כל הציבור בישראל כי המפקח על הבנקים- -

רוחמה אברהם-בלילא: ועדת הכנסת מבקשת מהמפקח על הבנקים - - רושמת לפניה את תוכן הודעת המפקח על הגמשת ההוראה 325 או הוראת מסגרות האשראי בעקבות המצב המיוחד בצפון.

אסתרינה טרטמן: המלצתו היא לנסות ולהקל על לקוחות ולהעמיד להם מקורות דרושים, וכי ניתן לכבד ללקוחות אלה.

רוחמה אברהם-בלילא: לא צריך, זה כבר בציטוט.

אסתרינה טרטמן: זה המשפט הכי חשוב.

רוחמה אברהם-בלילא: לפרוטוקול זה מספיק.

יואב להמן: בהודעה שלכם - -

אסתרינה טרטמן: זאת ההודעה.

אסתרינה טרטמן: זה הכי חשוב.

אסתרינה טרטמן: בהתייחס ל-325 – לכבד ללקוחות אלה חיובים גם מעבר למסגרות.

יואב להמן: זה לא מומלץ.

יואב להמן: הם לא צריכים את זה.

יואב להמן: כתבתי את זה כדי שלא יהיה תירוץ.

יואב להמן: לכן אני אומר, תני כל המשפט.

אסתרינה טרטמן: ניתן לכבד ללקוחות- -

יואב להמן: את חוזרת לעניין הזה, וזה הפתרון הכי פחות טוב.

יואב להמן: אם את שואלת אותי, הבקשה שלי על חריגה לא מתקיימת.

יואב להמן: זאת לא ההמלצה שלי.

יואב להמן: גובים ריבית חריגה כי המחשב מתוכנת כך.

יואב להמן: ההמלצה שלי לתת הלוואות פריים פלוס 1.

יצחק גלנטי: אבל אנחנו מוציאים פה המלצה מטעם ועדת הכנסת.

יואב להמן: אבל ההמלצה היא לא לעשות חריגה.

יואב להמן: החריגה זה לא בונוס.

רוחמה אברהם-בלילא: ועדת הכנסת רושמת לפניה את תוכן מכתבו של המפקח על הבנקים על הגמשת ההוראה 325 – מסגרות האשראי – בעקבות המצב המיוחד בצפון, והמלצתו להקל על לקוחות ולהעמיד להם מקורות אשראי.

רוחמה אברהם-בלילא: בסדר?

יואב להמן: מאה אחוז.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חוזרת על כל נוסח ההודעה: ועדת הכנסת מבקשת מהמפקח על הבנקים לאתר דרכים נוספות ופתרונות כדי לסייע ללקוחות פרטיים ועסקיים הגרים בצפון הארץ כדי שאלה יוכלו להתמודד עם המצוקות הבנקאיות היומיומיות כתוצאה מהלחימה בצפון.

רוחמה אברהם-בלילא: ועדת הכנסת רושמת לפניה את תוכן מכתבו של המפקח על הגמשת ההוראה 325 - מסגרות האשראי - בעקבות המצב המיוחד בצפון, והמלצתו להקל על לקוחות להעמיד מקורות אשראי.

רוחמה אברהם-בלילא: כמו כן לפרסם את החוזר לבנקים- -

יואב להמן: זאת אותה הודעה.

יואב להמן: הוא לא יפרסם לי.

יואב להמן: מה, אני אשלח שוב את ההודעה לעיתונות?

יואב להמן: את מפרסמת את זה.

רוחמה אברהם-בלילא: הורדתי את זה.

רוחמה אברהם-בלילא: ועדת הכנסת תפנה למנכ"ל משרד ראש הממשלה בבקשה שיפנה לדחייה ולפריסת התשלומים: ארנונה, מים, חשמל, תשלומי מקדמות מס, ביטוח לאומי, מע"מ ועוד – כל עוד נמשכת המלחמה בצפון.

רוחמה אברהם-בלילא: כולם בעד הודעת הסיכום.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה.