, כנסת 17, פרוטוקול מספר , 2006-07-31 15:00

יעקב ליצמן: אני פותח את הישיבה של הוועדה המשותפת של כספים עבודה רווחה ובריאות.

יעקב ליצמן: אנחנו דנים על שני חוקים שעברו מקריאה ראשונה למעלה כרגע, אחד זה הצעת חוק הגנה על עובדים בשעת חרום, הוראת שעה התשס"ד-2006 של עמיחי אילון ויורי שטרן ועוד רשימה ארוכה של חברי כנסת, והשניה הצעת חוק מטעם הממשלה, הצעת חוק לעובדים זרים, התשס"ו-2006.

יעקב ליצמן: יציג את החוק חבר הכנסת עמיחי אילון.

עמיחי אילון: ההצעות עוסקות בכל הנושא של הגנה על עובדים לפני פיטורים, ההצעות בעצם די קל לאחד אותן, גם שגם חברי הכנסת וגם אני הסכמנו שבכל הנושא של תשלום שכר לשיפוי זה יוצא מהצעת החוק שלנו וזה בעצם פעם שהוצאנו את זה הופך בעצם את הצעת החוק הממשלתית להצעת החוק שלנו, לאותה הצעה, משום שבסך הכל הצעת החוק הממשלתית הסתכלה על הצעת החוק שלנו ובעצם כתבה את אותם משפטים פרט לשני הסעיפים הללו.

עמיחי אילון: הצעת החוק עוסקת קודם כל מבחינה גיאוגרפית בכל אותו אזור שהוגדר על ידי שר הבטחון ואושר על ידי ועדת חוץ ובטחון תחת הסעיף אזור מיוחד.

עמיחי אילון: זה כבר מעלה את ההערה לגבי הנושא של באיזה יישובים זה קיים, אז באיזה יישובים זה קיים, זה קיים באותה מפה שלא נמצאת פה אבל אני חושב שהיא די מוכרת, אני כבר אומר לכם, זה קו רוחב החותרים, צומת יגור, עפולה וטבריה.

עמיחי אילון: כל מה שמצפון לזה זה אותו אזור שאושר על ידי או הוכרז על ידי שר הבטחון, אושר בתחילה על ידי הממשלה, לאחר מכן על ידי ועדת חוץ ובטחון.

יעקב ליצמן: גבירתי, האם את רוצה להקריא את הנוסח?

ג'ודי וסרמן: הצעת חוק הגנה על עובדים בשעת חרום, הוראת שעה.

ג'ודי וסרמן: הגדרות.

ג'ודי וסרמן: 1.

ג'ודי וסרמן: בפרק זה הורה יחיד כהגדרתו בחוק משפחות חד הוריות התשמ"ג-1992, חוק התגוננות אזרחית – התשי"א-1951.

ג'ודי וסרמן: ילד – מי שטרם מלאו לו ארבע עשרה שנים וכן ילד בעל צרכים מיוחדים כהגדרתו בחוק חינוך מיוחד התשמ"ח-1988.

ג'ודי וסרמן: מוסד חינוך, לרבות מוסד חינוך כהגדרתו בחוק חינוך חובה התש"ט-1949.

ג'ודי וסרמן: מעון כהגדרתו בחוק הפיקוח על המעונות, התשכ"ה-1965, קייטנה כהגדרתה בחוק הקייטנות רישוי ופיקוח.

ג'ודי וסרמן: "מצב מיוחד בעורף" כמשמעותו בסעיף 9 לחוק ההתגוננות האזרחית.

ג'ודי וסרמן: "פיטורים" – לרבות אי חידוש חוזה עבודה לתקופה קצובה של אחד מאלה: חוזה עבודה לתקופה קצובה של שנים עשר חודשים או יותר.

ג'ודי וסרמן: חוזה עבודה לתקופה קצובה הפחותה משנים עשר חודשים שהאריך או שחידש העסקה קודמת של העובד שהיתה סמוך לפני תחילת תוקפו של החוזה.

ג'ודי וסרמן: "קבלן כוח אדם", "מעסיק בפועל" – כהגדרתם בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ"ו-1996.

ג'ודי וסרמן: "שעת התקפה" כהגדרתה בסעיף 1 לחוק ההתגוננות האזרחית.

שאול מרידור: יש הצעת חוק ממשלתית, למה לא מקריאים אותה?

ג'ודי וסרמן: זאת הצעת החוק הממשלתית.

יעקב ליצמן: ביקשתי לאחד את שני החוקים.

יעקב ליצמן: מקריאים את הממשלתית.

ראובן ריבלין: מרידור צודק אם הוא רוצה לדעת מה היתה החלטת ועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: ועדת הכנסת החליטה שהדיון יאוחד כאילו עבר קריאה ראשונה למרות שזה עבר קריאה טרומית.

ראובן ריבלין: אבל כמובן שהממשלה לא הסכימה שהיא תומכת בחוק של עמיחי אילון.

יעקב ליצמן: ג'ודי הולכת להקריא את החוק הממשלתי, עם התיקונים שהיא הכניסה.

יעקב ליצמן: היא תדגיש שזה התיקון שהיא מציעה.

יעקב ליצמן: עכשיו הממשלה יושבת כאן, אם תהיה בעיה והיא תגיד שלא מוצא חן בעיניהם אנחנו נשמע את ההערות והוועדה תחליט, כן או לא.

ג'ודי וסרמן: רק הסבר, יש הצעת חוק של הממשלה שאושרה היום במליאה בקריאה ראשונה.

ג'ודי וסרמן: יש הצעת חוק מתוקנת של הממשלה שהובאה ללשכה המשפטית לפני כשעה.

ג'ודי וסרמן: על ההצעה המתוקנת, שכוללת פרק נוסף של תשלום שכר, שלא היה בקריאה הראשונה, על זה יש מספר הערות שלי.

ג'ודי וסרמן: אז הנוסח המתוקן של הממשלה עם מספר הערות שלי, זה הנוסח.

ראובן ריבלין: תגידי ליושב ראש האם ההצעה שלך, שאת מקריאה עכשיו, בתיקון של הממשלה, שהיא היום ההצעה המחודשת של הממשלה, היא חופפת את ההצעה של עמיחי אילון,

ג'ודי וסרמן: היא לא חופפת.

ג'ודי וסרמן: אדוני, ההחלטה של הוועדה הזו משלבת שתי הצעות חוק.

ג'ודי וסרמן: לפי סעיף 139 לתקנות היה בהסכמתו כך הבנתי של חבר הכנסת איילון שההצעה שלו תקודם בנוסח הממשלתי.

ראובן ריבלין: היא אומרת שהם הסכימו שזו ההצעה בתנאי שעמיחי אילון יוותר על ההצעה שלו, נכון?

יעקב ליצמן: יש הצעה של עמיחי אילון, יש הצעה של הממשלה, שתיהן הועברו, ביקשתי לאחד, שאל אותי, אמרתי כן, ככה בדרך כלל נוהגים כאן, זה מקובל.

יעקב ליצמן: אז שלחתי אותה, היא הצליחה לעשות שינויים, קיבלתי הודעה, הכל מוכן.

יעקב ליצמן: עכשיו אחרי שכבר מוכן אמרו לי שיש הערות גם לממשלה.

יעקב ליצמן: אז היא הכניסה את ההערות ואז הגעתי להסכמה עם הממשלה שמקריאים את הנוסח של הממשלה ואת ההערות שלה היא תדגיש, זה הערה שלי, הממשלה לא רוצה, היא תוציא.

יעקב ליצמן: עד כאן אין שום בעיה.

יעקב ליצמן: ולכן אני רוצה להבין האם חבר הכנסת עמיחי אילון יש לך בעיה עם הסדר הזה.

יעקב ליצמן: האם זה שאמרתי לאחד את החוק שלך ביחד עם החוק הממשלתי, אין בעיה, יפה.

יעקב ליצמן: עכשיו בואו נראה מה קורה, הוא לא מחק את עמיחי אילון, הוא הכניס את עמיחי אילון בתוך הממשלה, נהיה חוק אחד של עמיחי אילון והממשלה, הכל בסדר.

יעקב ליצמן: שיגיד מה שהוא לא רוצה.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

תומר מוסקוביץ: 2.

תומר מוסקוביץ: (א) איסור פיטורין.

תומר מוסקוביץ: לא יפטר מעביד עובד בשל היעדרותו מהעבודה או אי ביצוע העבודה, מחמת הוראה שניתנה בשעת התקפה לפי סעיף 9 (ג) לחוק ההתגוננות האזרחית, או הוראה שניתנה בעת מצב מיוחד בעורף לפי סעיף 9 (ד) (א) לחוק האמור, אשר בשלה נמנע מן העובד להתייצב לעבודתו, או לבצעה לפי העניין.

תומר מוסקוביץ: יש פה הערה של חברת הכנסת אברהם שביקשה להוסיף מייד אחרי המלים לפי העניין: לרבות בשל מוגבלותו.

יעקב ליצמן: אנחנו מאשרים את זה.

ג'ודי וסרמן: אנחנו נכתוב משהו בהקשר של אי קיום מקלט לאדם נגיש או אי נגישות אל המקלט.

יעקב ליצמן: ג'ודי, אנחנו נקבל את המלים שהיא אמרה, לרבות בשל מוגבלותו.

תומר מוסקוביץ: ב.

תומר מוסקוביץ: (1) לא יפטר מעביד עובד בשל היעדרותו מהעבודה לצורך השגחה על ילדו הנמצא עמו עקב אחד מאלה: (א) סגירת מוסד החינוך שבו לומד או שוהה הילד מחמת הוראה כאמור בסעיף קטן (א).

תומר מוסקוביץ: (ב) הוראה של השר שמוסד החינוך כאמור מצוי בתחום אחריותו, שניתנה בשעת התקפה או בעת מצב מיוחד בעורף, אשר מכוחה מחוייב העובד לשהות במוסד החינוך שבו לומד או שוהה הילד, ובלבד שבתקופת היעדרותו של העובד יתקיים אחד מאלה:

קריאה: הסייג של "ובלבד" חל לגבי שני הסעיפים, ולכן הוא צריך להיות בשורה חדשה ובמיקום קצת ימינה.

תומר מוסקוביץ: הילד נמצא באחזקתו הבלעדית של העובד או שהעובד הוא הורה יחיד של הילד.

תומר מוסקוביץ: (2) בן זוגו של העובד הוא עובד או עובד עצמאי ולא נעדר מעבודתו, מעסקו או מעיסוקו במשלח ידו לצורך השגחה על הילד.

תומר מוסקוביץ: ואם בן הזוג אינו עובד או עובד עצמאי נבצר ממנו להשגיח על הילד.

תומר מוסקוביץ: (2)הוראות פסקה (1) (א) לא יחולו אם היה במקום העבודה של העובד או של בן זוגו בעת היעדרות העובד כאמור סידור נאות להשגחה על הילד.

תומר מוסקוביץ: (ג) היה המעביד קבלן כוח אדם יראו לעניין סעיף זה גם הפסקה קבועה או זמנית של העסקת העובד כפיטורים ויחולו הוראות אלה: (1) מעסיק בפועל לא יגרום לפיטוריו של עובד של קבלן כוח אדם, בשל היעדרותו מהעבודה או אי ביצוע העבודה בנסיבות כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב) לפי העניין.

תומר מוסקוביץ: (2) קבע בית הדין לעבודה כי עובד של קבלן כוח אדם פוטר בשל היעדרותו מהעבודה או אי ביצוע העבודה בנסיבות כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב) לפי העניין, חזקה היא כי המעסיק בפועל גרם לפיטוריו בניגוד להוראות פסקה ..., אלא אם כן הוכיח אחרת.

תומר מוסקוביץ: (3) הוראות סעיף קטן זה באות להוסיף על האיסורים החלים על קבלן כוח אדם כמעביד לפי סעיף זה.

תומר מוסקוביץ: (ד) פוטר עובד בניגוד להוראות סעיף זה, בטלים הפיטורים.

תומר מוסקוביץ: 3.

תומר מוסקוביץ: רציפות בעבודה.

תומר מוסקוביץ: היעדרות עובד מהעבודה כאמור בסעיף 2 לא תיראה כהפסקה ברציפות עבודתו ולא תפגע בזכויות התלויות בוותק של העובד אצל מעבידו.

תומר מוסקוביץ: 4.

תומר מוסקוביץ: נטל ההוכחה.

תומר מוסקוביץ: בתובענה של עובד בשל הפרת הוראת סעיף 2 תהיה חובת ההוכחה על הנתבע כי פעל שלא בניגוד להוראות הסעיף האמור אם הוכיח העובד שניים אלה: (1) כי נעדר מעבודתו או לא ביצעה בנסיבות כאמור בסעיף 2(א) או (ב)(1)

תומר מוסקוביץ: לפי העניין.

תומר מוסקוביץ: (2) כי הפיטורים היו בעת היעדרותו מהעבודה או אי ביצועה כאמור בסעיף (1) או בתוך חודשיים לאחר מכן.

תומר מוסקוביץ: 5.

תומר מוסקוביץ: סמכות שיפוט ותרופות.

תומר מוסקוביץ: לבית הדין לעבודה תהא סמכות ייחודית לדון בתובענה לפי פרק זה והוא רשאי – (1) לפסוק פיצויים אף אם לא נגרם נזק של ממון, בשיעור שייראה לו בנסיבות לעניין.

תומר מוסקוביץ: (2) ליתן צו מניעה או צו עשה אם ראה שהענקת פיצויים בלבד לא תהא צודקת בבואו להוציא צו כאמור יביא בית הדין בחשבון בין היתר את השפעת הצו על יחסי העבודה במקום העבודה ואת האפשרות שעובד אחר ייפגע, ולגבי פיטורים הנובעים מצמצומים בעבודה גם את הוראותיו של הסכם קיבוצי החל על הצדדים.

תומר מוסקוביץ: הוראות פסקה זו כוחן יפה על אף האמור בסעיף 3(2) לחוק החוזים (תרופות בשל הפרת חוזה), התשל"א-1970.

תומר מוסקוביץ: 6.

תומר מוסקוביץ: התיישנות .

תומר מוסקוביץ: לא יזדקק בית הדין לעבודה לתובענה בשל הוראות סעיף 2 שהוגשה לאחר שחלפו שנים עשר חודשים מיום שנוצרה העילה.

תומר מוסקוביץ: 7.

תומר מוסקוביץ: עונשין.

תומר מוסקוביץ: פיטר מעביד עובד בניגוד להוראות סעיף 2 או גרם מעסיק בפועל לפיטוריו של עובד של קבלן כוח אדם בניגוד להוראות סעיף קטן (ג) של הסעיף האמור, דינו – הקנס הקבוע בסעיף 61 (א)(2) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, (להלן – חוק העונשין).

תומר מוסקוביץ: 8.

תומר מוסקוביץ: אחריות נושא משרה.

תומר מוסקוביץ: נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירה לפי סעיף 7 ביד התאגיד או ביד עובד מעובדיו.

תומר מוסקוביץ: המפר הוראה זו דינו הקנס הקבוע בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין.

תומר מוסקוביץ: בסעיף זה "נושא משרה" – מנהל פעיל בתאגיד, שותף למעט שותף מוגבל ופקיד האחראי מטעם התאגיד על ניהול כוח האדם בתאגיד.

תומר מוסקוביץ: (ב) נעברה עבירה לפי סעיף 7 בידי תאגיד או בידי עובד מעובדיו חזקה היא כי נושא משרה הפר את חובתי לפי סעיף קטן (א) אלא אם כן הוכיח שעשה כל שניתן למלא את חובתו.

תומר מוסקוביץ: 9.

תומר מוסקוביץ: שמירת זכויות.

תומר מוסקוביץ: הוראות פרק זה באות להוסיף על זכויותיו של עובד לפי כל דין הסכם קיבוצי או חוזה עבודה ולא לגרוע מהן.

תומר מוסקוביץ: 10.

תומר מוסקוביץ: ביצוע ותקנות.

תומר מוסקוביץ: שר התעשייה המסחר והתעסוקה ממונה על ביצוע פרק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

תומר מוסקוביץ: 11.

תומר מוסקוביץ: תחולה.

תומר מוסקוביץ: הוראות חוק זה לא יחולו על אלה: (1) מי שנקרא לשירות עבודה לפי חוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ"ז-1967.

תומר מוסקוביץ: (2) שוטר, סוהר, עובד, כהגדרתם כלאחד בחוקים שלהם, חבר בארגון עזר כמשמעותו בסעיף 8 (ב) לחוק ההתגוננות האזרחית, עובד בגוף הצלה כהגדרתו בפקודת המשטרה, התשל"א-1971.

תומר מוסקוביץ: פרק ב.

תומר מוסקוביץ: תשלום שכר לעובדים באזור הגבלה.

תומר מוסקוביץ: 12.

תומר מוסקוביץ: הגדרות.

תומר מוסקוביץ: בפרק זה אזור הגבלה כהגדרתו לפי חוק מס רכוש וקרן פיצויים התשכ"א-1961.

תומר מוסקוביץ: הסכם קיבוצי – הסכם קיבוצי כללי או מיוחד כמשמעותו בחוק הסכמים קיבוציים, הסכם בדבר תשלום שכר באזור הגבלה, הסכם קיבוצי שנחתם ביום 31.7.2006 בין מדינת ישראל ולשכת התיאום של הארגונים הכלכליים לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה, שעניינו תשלום שכר לעובדים באזור הגבלה, שנעדרו מעבודתם או שלא ביצעו אותה.

תומר מוסקוביץ: התקופה הקובעת – התקופה שמיום ט"ז בתמוז התשס"ו (12 ביולי 2006) עד יום ו' באב התשס"ו (31 באוגוסט 2006).

תומר מוסקוביץ: עובד – למעט מי שחל עליו ההסכם בדבר תשלום שכר באיזור הגבלה.

ג'ודי וסרמן: אדוני היושב ראש, בקשר לתקנות, אפשר להפנות לתקנות רק אם יצביעו על התקנות, וגם הסכם קיבוצי,

יעקב ליצמן: אנחנו נצביע על התקנות בעוד רבע שעה.

ג'ודי וסרמן: מעבר לזה לפי מה שהבנתי בתקנות מוצע שאיזור הגבלה, ההגדרה, או כל התקנות יוגבלו לתקופה שמהשתים עשרה ביולי עד השלושים ואחד ביולי.

ג'ודי וסרמן: כאן אנחנו מדברים על אפשרות להארכה לתקופות נוספות.

ג'ודי וסרמן: מפנים למשהו שאולי לא יהיה בתוקף,

יעקב ליצמן: לא, יש כרגע משהו שבתוקף.

יעקב ליצמן: רגע אחד, רבותיי, יש משהו שבתוקף עכשיו.

יעקב ליצמן: יש תקנות שאנחנו אמורים לאשר עוד מעט.

יעקב ליצמן: נכון שבתקנות כתוב עד שלושים ואחד, אבל ברגע שהחוק הזה נכנס לתוקף יהיה אפשר לשנות.

יעקב ליצמן: לכן אין בעיה.

יעקב ליצמן: עכשיו מה השאלה, היות שהתקנות מחר אז יש בעיה כי מחר זה יתבטל.

יעקב ליצמן: אבל ברגע שמחוקקים את החוק והחוק עובר היום, שיש תקנות, אז אין בעיה.

ג'ודי וסרמן: אני מפנה את אדוני ואת הוועדה לסעיף 16 להצעת החוק הזאת.

ג'ודי וסרמן: יש כאן אפשרות לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה, בהסכמת שר האוצר וכו', להאריך בצו את תוקפו של ההסדר הזה לתקופה נוספת של שלושים יום.

יעקב ליצמן: אבל אנחנו לא הסכמנו על התקנות.

יעקב ליצמן: אני אומר, אם השאלה שאין חוק, יש חוק.

יעקב ליצמן: כשהחוק יאושר למעלה יהיה תקנות.

ג'ודי וסרמן: לגבי הסכם הקיבוצי, מפנים כאן להסכם קיבוצי מתאריך, אין תאריך כי טרם נחתם הסכם.

יעקב ליצמן: עופר עיני יושב כאן, מסכמים היום, בשלושים ואחד יחתמו.

יעקב ליצמן: את יכולה לכתוב על תאריך שלושים ואחד לחודש.

ג'ודי וסרמן: אדוני, אני לא אפנה בחוק להסכם שטרם נחתם.

יעקב ליצמן: שייחתם בשלושים ואחד, בסדר?

ראובן ריבלין: אדוני היושב ראש, יש פעמים שעורכי דין צודקים.

ראובן ריבלין: אין לנו שום בעיה, אם הקואליציה מסכימה, אתה ואני מהאופוזיציה ישראל,

יעקב ליצמן: שלי מהאופוזיציה, עמי מהאופוזיציה, יש הרבה מהאופוזיציה.

ראובן ריבלין: אנחנו אין לנו התנגדות להצביע כרגע בעד התקנות.

שאול מרידור: לא צריך, תאשרו את הנוסח, אל תעבירו אותו לקריאה שניה שלישית, תגמרו לאשר את הנוסח, נעלה את התקנות, יחתמו על התקנות, יחתמו על ההסכם ואז נעלה לשנייה שלישית.

תומר מוסקוביץ: חובת תשלום שכר בהפחתת ימי חופשה 13 (א) נעדר מעבודתו או לא ביצע את עבודתו בימים שבהם מקום עבודתו או מקום מגוריו היו באזור הגבלה, ישלם לו מעבידו שכר בתקופת ההיעדרות או אי ביצוע עבודה כאמור בהתאם להוראות ההסכם בדבר תשלום שכר באזור הגבלה, וכן יופחתו ימי חופשה ממכסת ימי החופשה של הזכאי העובד בהתאם להוראות ההסכם האמור.

ג'ודי וסרמן: מבחינה ניסוחית אי אפשר לומר במועד מבלי לומר איזה מועד.

ג'ודי וסרמן: אז גם אם לא כתוב מועד כאן בחוק יהיה כתוב בהתאם להוראות ההסכם ולכן שם כתוב מועד.

ג'ודי וסרמן: בחוק אי אפשר לכתוב מועד בלי לכתוב איזה.

יעקב ליצמן: יש הסכמה.

יעקב ליצמן: הלאה.

תומר מוסקוביץ: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א) לעיל חל על עובד הסכם קיבוצי שהסתדרות העובדים הכללית החדשה אינה צד לו ואשר מסדיר, בין היתר, תשלום שכר בעד תקופת היעדרות או אי ביצוע עבודה באיזור הגבלה, בתקופה הקובעת או בחלקה, יחולו לגבי העובד הראות ההסכם הקיבוצי האמור, במקום הוראות סעיף קטן (א) ואולם כל עוד לא נחתם הסכם קיבוצי כאמור יחולו על אותו עובד הוראות הסעיף הקטן האמור.

תומר מוסקוביץ: (ג) דין שכר המשתלם לפי הוראות ההסכם בדבר תשלום שכר באיזור הגבלה או לפי הוראות סעיפים קטנים (א) או (ב).

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו חשבנו להוריד את הסיפה הזה כי הוא מופיע בהסכם הקיבוצי, ההיעדרות קבועה בהסכם הקיבוצי, כל ההוראות קבועות, כמו שלא כותבים היעדרות לא כותבים את הרכיבים, מפנים להסכם הקיבוצי.

רוחמה אברהם-בלילא: מהמלה בעניין זה.

ג'ודי וסרמן: בסדר.

יואל בריס: העניין של ההיעדרות מהעבודה, ההפנייה להסכם הוא חשוב לנו.

יואל בריס: ולכן או שאפשר לבדוק, אפשר באיזה שהוא מקום לכתוב והכל בהתאם להוראות ההסכם, או להשאיר את ההגדרה הזאת, בכל מקרה חשוב לנו שיהיה הקישור בין ההיעדרות מהעבודה לבין הוראות ההסכם.

יעקב ליצמן: מה הפריע לך שהמלים האלה מופיעות?

רוחמה אברהם-בלילא: כי זה מצביע על מלים מסויימות ויש מלים אחרות בהסכם הקיבוצי שלא מופיעות והן חשובות לנו מאוד, כמו לשלם את מלוא השכר, לא רק חלק מהשכר, את כל השכר, את כל הרכיבים.

רוחמה אברהם-בלילא: הכל כתוב בהסכם הקיבוצי.

רוחמה אברהם-בלילא: בוא לא נרבה במלים, נפנה לשם, לא נגיד מה נותנים ולא נגיד מה לוקחים.

יואל בריס: יש פה שלושה עניינים.

יואל בריס: בשלושה נזכר בהתאם להסכם ורוצים להוריד רק את השלישי.

יואל בריס: האחד, תשלום השכר הוא בהתאם להסכם, ניכוי ימי החופשה הוא בהתאם להסכם וההיעדרות בהתאם להסכם.

יואל בריס: מצידי אפשר לכתוב התשלום, הקיזוז וההיעדרות.

יעקב ליצמן: תודה רבה, רבותיי, היות שעופר נורא ביקש להגן על החלשים אנחנו נסכים עם ההסתדרות בקטע הזה.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יואל בריס: אדוני, לא ברור לי מה הוחלט.

יעקב ליצמן: הוחלט להוריד את הקטע הזה.

יואל בריס: אז כן חשוב, יש כאן טעות, יש כאן בעיה רצינית.

יואל בריס: כי למשל ההיעדרות בהתאם להסדר, אני רוצה להסביר, יש כאן שני דברים.

יואל בריס: היעדרות בהתאם להסכם יש שני תנאים חשובים.

יואל בריס: אחד של חופשה, מחלה, בהגדרה של ההיעדרות בהסכם, לעניין הסיפה תיקרא ככה: לעניין זה "היעדרות מעבודה או אי ביצוע עבודה" בהתאם להסכם הקיבוצי.

תומר מוסקוביץ: 14.

תומר מוסקוביץ: שמירת דינים.

תומר מוסקוביץ: אין בהוראות פרק זה כדי לגרוע מהוראות חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 לענין אישור שר האוצר בדבר שינויים בשכר או מתן הטבות כספיות אחרות הקשורות בעבודה מעבר למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה, או מהסמכויות הנתונות לשר האוצר לפי החוק האמור.

תומר מוסקוביץ: 15. עדיפות.

תומר מוסקוביץ: הוראות פרק זה יחולו על אף האמור בכל דין.

תומר מוסקוביץ: במקרה של סתירה בין הוראות חוק זה לבין הוראות כל דין, הסכם קיבוצי, הסדר קיבוצי או חוזה עבודה, הוראות חוק זה יגברו.

תומר מוסקוביץ: 16.

תומר מוסקוביץ: תקופת הארכה.

תומר מוסקוביץ: שר התעשייה המסחר והתעסוקה, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכספים של הכנסת רשאי בצו להאריך את התקופה הקובעת בתקופה נוספת שלא תעלה על שלושים ימים, בסעיף זה תקופת ההארכה, ובלבד שנכרת הסכם קיבוצי המאריך את ההסכם בדבר תשלום שכר באזור ההגבלה, או שנכרת הסכם קיבוצי שעניינו תשלום שכר לעובדים שנעדרו מעבודתם או שלא ביצעו אותה בתקופת ההארכה, ואולם לעניין תקופת ההארכה יקבעו את ההגדרה הסכם בדבר תשלום שכר באיזור הגבלה שבסעיף 12 כאילו נאמר בהסכם קיבוצי שחל בתקופת ההארכה, שאישר לעניין זה שר התעשייה, המסחר והתעסוקה בהסכמת שר האוצר ועניינו תשלום שכר לעובדים שנעדרו מעבודתם או שלא ביצעו אותה בתקופה האמורה.

תומר מוסקוביץ: 17.

תומר מוסקוביץ: תחולה.

תומר מוסקוביץ: הוראות פרק זה לא יחולו על מי שנקרא לשרות עבודה לפי חוק שירות עבודה בשעת חרום התשכ"ז-1967 ביצוע ותקנות.

תומר מוסקוביץ: 18.

תומר מוסקוביץ: שר התעשייה המסחר והתעסוקה ושר האוצר ממונים על ביצוע פרק זה והם רשאים להתקין תקנות לביצוע.

ג'ודי וסרמן: יש לי הערה לסעיף 16 לגבי תקופת ההארכה, מה שדיברנו קודם לכן.

ג'ודי וסרמן: אם התקנות יאושרו כפי שנדונו קודם לכן בוועדה אזור ההגבלה חלה רק עד סוף יולי, ולכן אם תהיה הארכה כאן לשלושים יום נוספים בתקופה מאוחרת יותר לא תהיה לנו הגדרה של אזור הגבלה.

יעקב ליצמן: הם יאריכו את זה, בתקנות.

תומר מוסקוביץ: 18.

תומר מוסקוביץ: ביצוע ותקנות .

תומר מוסקוביץ: שר התעשיה המסחר והתעסוקה ושר האוצר ממונים על ביצוע פרק זה והם רשאים, באישור ועדת הכספים של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו.

תומר מוסקוביץ: 19.

תומר מוסקוביץ: הוראות שונות.

תומר מוסקוביץ: דין המדינה דין המדינה לעניין חוק זה כדין כל מעביד.

תומר מוסקוביץ: 20.

תומר מוסקוביץ: זכות תביעה.

תומר מוסקוביץ: תובענה בשל הפרת הוראות חוק זה יכול שתוגש בידי העובד או ארגון העובדים היציג באותו מקום עבודה, ובאין ארגון עובדים כאמור – ארגון העובדים שהעובד חבר בו.

תומר מוסקוביץ: 21.

תומר מוסקוביץ: תיקון חוק.

תומר מוסקוביץ: בית הדין לעבודה בחוק בית הדין לעבודה, התשכ"ט-1969, בתוספת השניה, בסופה יבוא: "חוק הגנה על עובדים בשעת חירום (הוראת שעה) התשס"ו-2006".

תומר מוסקוביץ: 22.

תומר מוסקוביץ: (א) תחילה ותוקף.

תומר מוסקוביץ: תחילתו של חוק זה, למעט סעיפים 4, 7 ו-8 ביום ט"ז בתמוז התשס"ו 12.7.2006.

תומר מוסקוביץ: (ב) תוקפו של חוק זה עד תום שנתיים מיום התחילה.

תומר מוסקוביץ: (ג) על אף האמור בסעיף קטן (ב) הוראות פרק ב יעמדו בתוקפן עד ליום ז' באלול התשס"ו 31 באוגוסט 2006.

ג'ודי וסרמן: יש לי הערה גם לגבי סעיף 22.

ג'ודי וסרמן: ההצעה שלנו בסעיף 16, אנחנו נאמר שבעקבות ההארכה, מאחר ויתכן ולא תהיה לנו הגדרה של אזור ההגבלה אנחנו נתייחס לאזור ההגבלה כנוסחם ביום זה וזה, בנוסחם עכשיו, כל עוד שזה בתוקף.

יואל בריס: אזור הגבלה היום קבוע לפי אזור ויום.

יואל בריס: תאריך.

יואל בריס: כלומר יכול להיות שחיפה הוא ביום ראשון ושני אזור הגבלה, יום שלישי רביעי וחמישי לא אזור הגבלה ויום שישי שוב אזור הגבלה.

יואל בריס: זה הכל לפי ההוראות שנותן פיקוד העורף.

יואל בריס: אז מה תעשה, תקפיא את היום האחרון?

יואל בריס: היום יש לנו מפה לגבי היום.

יואל בריס: אנחנו יודעים כבר מה היה.

יואל בריס: אבל לגבי מה יהיה מכאן ועד השלושים ואחד באוגוסט אני לא יכול לדעת איזה אזורים יהיו באיזה ימים.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה להתייחס לסעיף 22. (ב), תוקפו של חוק זה עד תום שנתיים ליום התחילה.

רוחמה אברהם-בלילא: מה נוצר מצב, נוצר מצב שהיום אנחנו מחילים למעשה חוק של משרד התמ"ת, שלא היה קיים, הגענו למצב חרום, וכולנו, הכנסת, שתיזזה את הממשלה, שהביאה את החוק הזה, בגלל זה אנחנו פה היום.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שאנחנו צריכים לתת פתרון לעצם העובדה הזו שלא רק לשנתיים אלא כל פעם שיש מצב מיוחד החוק הזה באופן אוטומטי מוחל.

רוחמה אברהם-בלילא: לא רק שנתיים מיום התחילה ופה החוק הזה נגמר.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו ניקלע לעוד שנתיים, יכול מאוד להיות שניקלע עוד פעם לסיטואציה.

שאול מרידור: אנחנו מדברים על הוראת שעה.

שאול מרידור: אנחנו לא יודעים, גם אתם לא יודעים וגם אנחנו לא יודעים מה יהיו ההוראות, מה יהיו התנאים, מה יהיו כל הדברים, השאלה איך עושים את זה בהוראת שעה.

שאול מרידור: אם יש שנתיים, אם מישהו ירצה להגיש הצעת חוק ולתקן,

רוחמה אברהם-בלילא: מדברים על איסור פיטורים וזכויות,

יעקב ליצמן: תקשיב לי, אני יום אחד יותר מבוגר ממך, אני מציע לך כוועדה, אני חושב שזה נכון שצריך להיות חוק, אז אם יהיו שינויים,

ראובן ריבלין: אני מציע לשאול לעמוד על כך שההוראה תהיה הוראת שעה.

תומר מוסקוביץ: דווקא בתור מי שהכין את החוק בהתחלה ורצה שזה לא יהיה להוראת שעה, אני חושב שזה יהיה במידה מסויימת לא הוגן לשנות את זה עכשיו.

תומר מוסקוביץ: כי הרי כל ההסכמות שיצרו את כל המכלול היו על דעת זה שהסכמנו אתם שזה יהיה לשנתיים.

תומר מוסקוביץ: אם היינו באים מלכתחילה ואומרים רבותיי, אנחנו לא מסכימים לשנתיים, יכול להיות שההסכמות היו אחרות.

תומר מוסקוביץ: לכן אני חושב שאנחנו כמשרד התמ"ת,

עמיחי אילון: לא הצעת החוק הממשלתית, ולא הפרטית, הכוונה היא רק להוראת שעה.

משה שרוני: לא מוגבל בזמן.

תומר מוסקוביץ: אני מסכים עם השר שזה לא הוראת שעה, ועל דעת זה הגענו לכל ההסכמה.

תומר מוסקוביץ: זה ילמד אותם לא להגיע אתנו להסכמים בפעם הבאה.

קריאה: למה מדינה דמוקרטית לא יכולה שיהיה לה חוק קבוע,

יעקב ליצמן: להיות הוגן בחוק של עמיחי אילון יש הגבלה לשנה.

תומר מוסקוביץ: לפני ישיבת הממשלה שאישרה את החוק הזה היתה הסכמה בין השר לאוצר שהשר יגיד לממשלה שזה לשנתיים.

תומר מוסקוביץ: הוא לא אמר את זה, בגלל טעות.

תומר מוסקוביץ: זה היה הסיכום, אז אפשר גם לא לקיים את הסיכום, אבל צריך לדעת עליו.

אביגדור יצחקי: מאחר ובכחול המקורי אין הגבלה של זמן ומאחר ועמיחי אילון אמר שהוא מתיישר לפי ההצעה של הממשלה הוא התכוון להצעה הזאת, ולא להצעה החדשה, אני חושב שאין שום מניעה שהחוק הזה יהיה ללא הגבלה.

אביגדור יצחקי: ואם ישתנו הנסיבות ישנו את החוק.

ישראל כץ: יש לי הצעה, תראה אם זה מתאים לך.

ישראל כץ: ההצעה היא שהחוק הוא לשנתיים, אבל יהיה כתוב בו: הממשלה תהיה רשאית להאריך אותו מעת לעת.

יעקב ליצמן: רבותיי, החוק הזה זה לשנתיים, אבל ועדת כספים יכולה לאפשר את זה, ועדת הכספים רשאית כל פעם להאריך את זה מתי שצריך.

אביגדור יצחקי: מאחר ועמיחי אילון הוא ראש צוות של נושא העורף במלחמה, והוא צריך להביא לחקיקה את כל המסקנות שוועדת המשנה תגיע, והן יעוגנו בחקיקה, גם נושא המקלטים, כל הנושאים שקשורים לנושא העורף בזמן מלחמה.

אביגדור יצחקי: אני מניח שהוא יגמור את עבודתו בתוך שנתיים, אני מניח.

אביגדור יצחקי: אם לא, לא נגמור בכלל.

אביגדור יצחקי: ולכן מה שאני מציע שאם אחת ההמלצות שלך, יכול להיות שאם אתה חושב, אחרי שתבחן את החוק הזה לעומק, יכול להיות שמבחינת הזמן, אם תבחן את החוק הזה ותחשוב שצריך להאריך אותו תביא הצעה,

ראובן ריבלין: אדוני היושב ראש, עם כל הכבוד ליועץ המשפטי, אנחנו בכנסת מקפידים על הפרדת הרשויות.

ראובן ריבלין: מבקשים מהרשות המבצעת לא להיכנס לסמכותה של הכנסת.

ראובן ריבלין: כך גם אנחנו צריכים להקפיד לא להיכנס לסמכותה של הרשות המבצעת.

ראובן ריבלין: היום אני באופוזיציה, זה לא להרבה זמן.

ראובן ריבלין: אני דואג גם ורואה בעיניים שלי גם כממשלה.

ראובן ריבלין: לא נוציא מתחת ידינו חוקים שהם נוגדים את עקרון הפרדת הרשויות.

ראובן ריבלין: מי שמכריז על מצב חרום זו ממשלת ישראל.

ראובן ריבלין: היא צריכה לבוא אלינו.

ראובן ריבלין: החוק הזה בא כאשר הוכרז מצב חרום, לבוא ולקבוע מה יהיה המצב, מה יהיו התנאים.

ראובן ריבלין: עכשיו אחת משתיים, או כהצעת רוחמה, תבוא ותקבע, וזו הצעת חוק שהיא חלק מחוקי מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: אני אומר לך מה זה לבטל את זה, אני באופוזיציה, היום התרגשה עלינו מלחמה, עד שהבנו איפה אנחנו נמצאים לקח עשרה ימים.

ראובן ריבלין: כרגע מתרגש עלינו מצב שבו נחשוב שאנחנו במלחמה ומייד נפעיל את החוק הזה, כאשר אתה לא יודע.

ראובן ריבלין: לכן אני אומר לכם, מטבע הדברים הדברים האלה בעלי ערך של הוראת שעה.

ראובן ריבלין: אני יכול להיות באופוזיציה כל החיים שלי, אני בעד זה, בתור אופוזיציה מה אכפת לי.

ראובן ריבלין: אני אומר אחת משתיים, אדוני היושב ראש, מתוך כבודה של הכנסת וכבודה של הוועדה אחת משתיים, או שהחוק הזה יהיה חוק לתמיד, שר המשפטים תומך בזה, או שהחוק הזה הוא לשנתיים, ואם הממשלה תבקש להאריך אותו אנחנו נקיים את הדיונים עליו.

ראובן ריבלין: או החוק יאפשר לממשלה באישור ועדת הכספים, אבל לא לבוא ולומר שהכנסת רשאית בעצמה,

רוחמה אברהם-בלילא: אז למה, אז תשאיר את זה ללא הגבלת זמן, בהתאם לנסיבות.

שאול מרידור: היות והממשלה רצתה להוציא תחת ידה הצעת חוק שהיא הוראת שעה, בשל בעיות טכניות היא לא עשתה את זה, אני לא חושב שזה נכון להיטפל לעניין הזה, מה גם שחבר הכנסת איילון, כשהציע את הצעתו, הציע אותה לשנה.

שאול מרידור: היות ואנחנו היום בשנת לחימה, לא נראה לי שנכון להוציא חוק כזה, שהוא נעשה ככה כמו שהוא נעשה, כי כולנו רוצים מהר מהר לעשות ולהספיק, להפוך אותו לחוק,

רוחמה אברהם-בלילא: חוק ההסדרים רפורמות שלמות אנחנו מעבירים ככה בשניה.

רוחמה אברהם-בלילא: נניח שבעוד שנה מהיום אנחנו ניקלע, בעוד שלוש שנים מהיום ניקלע לאותה סיטואציה.

רוחמה אברהם-בלילא: אמנם זו הכנסת השניה שלי אדוני היושב ראש אבל הלוואי ויכולתי לומר שעמי עם הוועדה שלו יסיים גם בשנתיים הקרובות.

רוחמה אברהם-בלילא: ולכן אני חושבת שזו הצעת חוק חשובה מאוד, שנולדה בשעת חרום, בהסכמה עם ההסתדרות, עם המעסיקים, עם כולם.

ישראל כץ: אם נסתכל על הצעת חוק פרטית שדירבנה הצעה ממשלתית, מה הכנסת מסוגלת להשיג, זה הישג ניכר שהולך לעבור כאן חוק, שהוא כבר יחול לשנתיים, ובתוך החוק עצמו ייאמר שהממשלה תהיה רשאית לאחר מכן להביא באישור הכנסת, אם זה יהיה בחוק וזה לא יצריך עוד חקיקה נוספת, אין ממשלה שאם הכנסת תרצה, אחרי שנתיים, כשיהיה מצב מסויים, אם שר הבטחון יכריז על מצב מיוחד, ולא משנה מי הוא יהיה, והכנסת תרצה בהליך להכריז על ההליך הזה, אין ממשלה שלא תגיד, אבל לא צריך לחוקק מחדש.

יעקב ליצמן: החוק הזה חל כשהממשלה מכריזה על מצב חרום, אז למה לא לכתוב שהחוק הזה יחודש אוטומטית בהכרזה של הממשלה?

ראובן ריבלין: יכול להיות שיהיה מצב שבו הממשלה לא תכריז רק בגלל המגבלות הכלכליות,

עופר עיני: רבותיי, קודם כל אין פה היבט כלכלי.

עופר עיני: החוק הזה בסך הכל אומר בתקופת חרום, או איך תקראו לזה בעגה המשפטית, אי אפשר לפטר עובדים בגלל הסיבות הבטחוניות.

עופר עיני: זה כל מה שאומר החוק.

עופר עיני: אז למה צריך להגביל אותו?

עופר עיני: בעוד ארבע שנים תהיה מלחמה, יכריזו מצב חרום, במקום לרוץ כמו פורפרות, יש לך חוק, מסודר,

ראובן ריבלין: אתה רוצה להגן על חלשים ובסוף אתה תהרוס את החוק.

עמיחי אילון: כבוד היושב ראש, היועצים המשפטיים, הרי מה הבעיה, יש פה שתי גישות.

עמיחי אילון: גישה אחת שאומרת לחוקק חוק, ואנחנו לא יודעים מה יהיו התנאים, החוק עומד.

עמיחי אילון: והגישה השנייה שאומרת אוטומטית אחרי שנה או שנתיים זה נופל, וכשיגיע פעם נוספת מצב מיוחד נדון.

עמיחי אילון: בראייתי חייבים למצוא פה איזו שהיא גישה באמצע.

עמיחי אילון: המצב שבו היינו, הרי בעצם מה היה, היינו במצב שבו כל הבעיה הייתה פתורה, עד לפני שנה או שנתיים, ופשוט החוק הסתיים.

עמיחי אילון: אסור לחזור למצב הזה.

עמיחי אילון: ובעניין הזה צודקת חברת הכנסת אברהם.

עמיחי אילון: משום שאני לא יודע, הפעם לקח לממשלה ברוך השם שלושה שבועות להתעשת, וזה אחרי שלא יודע מה, אני לא יודע מה יהיה בפעם הבאה אבל אין שום סיבה לחזור על אותו מצב.

עמיחי אילון: ומצד שני אני רוצה שבתום שנתיים יהיה דיון.

עמיחי אילון: אני לא רוצה מצב שבו אין תוקף חוקי.

עמיחי אילון: זה בדיוק כמו חוק טל, להבדיל, יש דיון, מה הבעיה, הכנסת חייבת לדון.

יעקב ליצמן: אני מבין שאתה יושב ראש ועדה, הוועדה הזאת הולכת להגיש מסקנות, והולכת להגיש גם הצעת חוק.

יעקב ליצמן: אנחנו נאריך את השנתיים האלה עד סוף הקדנציה, הצעה שלי, או שנתיים, לא אכפת לי שיהיה כתוב שנתיים, וחוץ מזה שבוועדה, במסקנות שהוועדה תעשה היא תכניס את החוק הזה גם שם במסקנות שלכם.

יעקב ליצמן: בחוק שהוא יביא אחר כך, הוועדה שלו תביא לכנסת ויצטרכו להעביר חוקים אז זה יהיה גם החוק הזה.

אביגדור יצחקי: אני רוצה רק לנסח את זה.

אביגדור יצחקי: הכנסת תדון בתיקון של החוק הזה ובתיקונים עד תום שנתיים.

אביגדור יצחקי: במידה ולא דנה, החוק מתחדש אוטומטית.

שרגא ברוש: החוק הזה תציעו אותו לשנתיים, אחרי זה תנו סמכות לממשלה לבוא פעם נוספת,

יעקב ליצמן: החוק הזה היה בעבר?

שרגא ברוש: הוראת שעה היתה בעבר.

שרגא ברוש: אבל אני אגיד לך דבר פשוט, אנחנו לא יודעים בדיוק אם זה טוב, הוא דן בפיטורי עובדים ובאיסור פיטורי עובדים, יש בו דברים רציניים.

שרגא ברוש: השאלה איזה מצב יוכרז.

שרגא ברוש: תאשרו אותו לשנתיים, הממשלה תבוא, אם היא תרצה להאריך אותו באישור ועדת הכספים.

שרגא ברוש: אני מציע את ההצעה שהממשלה תהיה רשאית אחרי שנתיים להביא באישור ועדת הכספים את הארכת החוק.

נאדיה חילו: ברור הוא שהתחולה של החוק מותנית במצב חירום או מצב מיוחד.

נאדיה חילו: אני חושבת שאת שתי ההצעות מתנתקות במהות.

נאדיה חילו: כי הרי אי אפשר להפעיל את החוק הזה אם הממשלה או הכנסת לא אישרו את מצב החרום.

נאדיה חילו: לכן אני בעד הנושא של ללא הגבלה.

אריה אלדד: יש מצב אבסורדי שלמרות שהיו לנו כבר עשר מלחמות אנחנו כל פעם ממציאים את הגלגל מחדש ורצים תוך כדי מלחמה לעשות חוקים.

אריה אלדד: וזה לא תקין.

אריה אלדד: החוק הזה צריך לעמוד לעולם ועד.

אריה אלדד: זה חוק קבוע.

אריה אלדד: ממילא החוק הזה כפוף לזה שהממשלה תכריז על מצב מיוחד.

אריה אלדד: מה תעשה הממשלה, כמו שהיום היא נמנעת מהכרזת מצב חרום היא עלולה להימנע מהכרזת מצב מיוחד.

אריה אלדד: אבל אתה כמו שלחצת על הממשלה עכשיו להכריז מצב מיוחד, כי זה בלתי נסבל ציבורית.

יעקב ליצמן: רבותיי, אני מציע דבר כזה וזו ההצעה הסופית שלי.

יעקב ליצמן: מצד אחד יש הצעה של שנתיים, רוצים להאריך את זה, הדרך ביניים היא לעשות שנתיים ולהאריך.

יעקב ליצמן: אם אתם רוצים אחרת אני אצביע על כל דבר.

יעקב ליצמן: זו ההצעה: "הכנסת רשאית בהחלטה על פי הצעת הממשלה באישור ועדת הכספים של הכנסת להאריך את התקופה של החוק לתקופה נוספת שתיקבע".

יעקב ליצמן: רבותיי, הצעה מול הצעה.

אביגדור יצחקי: אנחנו על החוק הזה נצביע כולנו פה אחד.

אביגדור יצחקי: זה לא יעזור כלום.

אביגדור יצחקי: ולכן אנחנו צריכים להגיע להסכמה.

אביגדור יצחקי: אני בעד ללא הגבלה, אבל אני רוצה לשמוע את נסיונו הרב של חבר הכנסת ריבלין, ואחרי זה אם אנחנו נמליץ כולנו, למה זה לא טוב לעשות את זה ללא הגבלה.

אביגדור יצחקי: אם אחרי שנשמע אותו נחליט שאנחנו רוצים ללא הגבלה אנחנו נלך על ללא הגבלה.

ראובן ריבלין: אנחנו מחוקקים כרגע חוק שאנחנו נרתמנו ליוזמה שיצאה מצד הממשלה, ובעיקר מצד שני החברים שטרן ואיילון, ובגלל ששטרן לא נמצא פה אני אומר את שמו ראשון, ואנחנו בצוק העתים יצרנו מערכת מסויימת שעל פיה אנחנו חשבנו שצריך להיות.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת רוחמה אברהם מציעה שזה יהיה לתמיד.

ראובן ריבלין: ללא הגבלה.

ראובן ריבלין: עד אשר התמיד משתנה.

ראובן ריבלין: אני חושב שאנחנו מדברים פה על מצב חרום, אנחנו לא מדברים על מצב מלחמה.

ראובן ריבלין: כי במצב מלחמה, כאשר מוכרזת מלחמה יש חוק אחר שהוא חל והוא בתוסף.

ראובן ריבלין: אנחנו מדברים על מצב חרום.

ראובן ריבלין: אני חושב שמצב החרום אנחנו רואים אותו כרגע כפי שהוא.

ראובן ריבלין: הוא צריך להיות מטבע הדברים הוראת שעה.

ראובן ריבלין: בהחלט יכול להיות שהשעה תארך, ואז הממשלה, בלי צורך ללכת לשלוש קריאות, יכולה לבקש מוועדת העבודה והרווחה להמליץ בפני הכנסת לאשר בקריאה אחת את המשך החוק.

ראובן ריבלין: אני חושב שזה הדבר ההגיוני ביותר.

ראובן ריבלין: כך נהגה ממשלה אחראית וכנסת אחראית בכל התקופות.

ראובן ריבלין: אלא אם כן אנחנו חושבים שלא צריך לפטר עובדים בכלל במשק.

דידי לחמן מסר: לי יש בעיה שבעוד שנתיים החוק הזה מתאיין.

דידי לחמן מסר: ואז לממשלה אין סמכות.

יעקב ליצמן: את רוצה אותו לגמרי, ללא הגבלה.

דידי לחמן מסר: אנחנו חשבנו כמשרד המשפטים שזה חוק שמתאים לכל עת.

דידי לחמן מסר: באו המעבידים ואמרו בואו נלמד לקחים.

דידי לחמן מסר: הבעיה היחידה בהצעה שלכם, אם תרצה לשמוע אותי חבר הכנסת ריבלין,

ראובן ריבלין: אני משנה את דעתי, אני בעד זה שזה יישאר לתמיד.

ראובן ריבלין: תסבירי לנו למה נגד, אין לי בעיה.

ראובן ריבלין: הרי אצלכם זה הכל מוזמן.

ראובן ריבלין: איך שאת רוצה.

דידי לחמן מסר: ואצלך אדוני?

ראובן ריבלין: אני נבחרתי.

ראובן ריבלין: גבירתי.

ראובן ריבלין: אדוני היושב ראש, שהם באים אלינו כאורחים ועל מנת לתת לנו עצות, לא על מנת לנזוף בנו ולהעיר לנו הערות.

ראובן ריבלין: ולכן אני חושב שצריך להפסיק את האפשרות שלה בכלל לדבר כאן.

יעקב ליצמן: תודה רובי.

יעקב ליצמן: אני אעיר לה.

דידי לחמן מסר: ומה עם כל מה שנאמר כלפיי, איזו הגנה אני מקבלת?

דידי לחמן מסר: אני עובדת ציבור ואני לא קיבלתי הגנה כל היום הזה שמתקיפים אותי חדשות לבקרים.

דידי לחמן מסר: אני הגבתי עכשיו כי אני כל היום סופגת עלבונות מחבר הכנסת ריבלין.

דידי לחמן מסר: אז אם בתור נבחר ציבור מותר לו להעליב אותי אז לי בתור עובדת מדינה מותר לי לומר שאני אינני כר לחבטות.

דידי לחמן מסר: עכשיו לגופם של דברים, וזאת הערה לוגית, אם אתם עושים את החוק הזה לשנתיים, והשנתיים האלה מסתיימות, הרי הסמכות של הממשלה להאריך גם היא מסתיימת.

דידי לחמן מסר: ולכן יש לנו איזו בעיה עם ריבוע המעגל.

דידי לחמן מסר: אנחנו צריכים לחשוב איך להקנות סמכות לממשלה להחיות חוק שלמעשה עבר מן העולם כי חלפו השנתיים.

דידי לחמן מסר: ולכן זה בעיה.

דידי לחמן מסר: אני רק שואלת אתכם בתור חברי כנסת האם אתם חושבים שזה נכון שממשלה באישור ועדה יחיו חוק שלמעשה עבר מן העולם.

דידי לחמן מסר: וזאת הבעיה.

דידי לחמן מסר: ולכן אם אתם רוצים סמכות של הממשלה אז אפשר.

דידי לחמן מסר: אז אני רוצה לענות, אם הממשלה מאריכה את זה בתוך השנתיים אין בעיה.

דידי לחמן מסר: רק שתהיו מודעים.

יעקב ליצמן: שרגא, אני רוצה לשאול אותך, האם בהצעת חוק הזאת שמגישים כרגע לעומת הצעת חוק שפג לפני שלוש שנים, האם יש שינויים מהותיים?

שרגא ברוש: אני לא יכול להגיד לך כי אני לא מכיר את הצעת החוק.

אבי: יש שינויים, אבל אני לא יודע מה זה מהותיים.

יעקב ליצמן: אם אין שינויים מהותיים אני תומך.

יעקב ליצמן: רבותיי, יש עוד שינוי קטן, סעיף (ב) יוצא,

ג'ודי וסרמן: ו-(ג) יתוקן בהתאמה, שזה יהיה עד שלושים ואחד באוגוסט.

יעקב ליצמן: רבותיי, אני רוצה להגיד לכם על מה אני מצביע.

יעקב ליצמן: סעיף 22: תחולתו של חוק זה, למעט סעיפים 4, 7, 8, יום ט"ז בתמוז התשס"ו, 12.7.06.

יעקב ליצמן: סעיף (ב) - תוקפו של פרק חוק זה עד תום שנתיים מיום התחילה, - יורד.

יעקב ליצמן: סעיף (ג) – הוראות פרק (ב) יעמדו בתוקפן עד ז' באלול התשס"ו,

ג'ודי וסרמן: אני מבקשת להוסיף בסעיף 16 שמאפשר לשר התמ"ת בהסכמת האוצר ובאישור ועדת הכספים להאריך את תוקפו של החוק בשלושים ימים נוספים, להוסיף: "ובלבד שנקבע אזור הגבלה בתקופת ההארכה".

ג'ודי וסרמן: אני רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה, מאחר והתחילה, לפי סעיף 22 תחילתו של החוק בשנים עשר ביולי, אנחנו מדברים כאן בעצם על איסור פיטורין בתקופה רטרואקטיבית.

יעקב ליצמן: כתוב וידוע.

יעקב ליצמן: תודה.

שי סומך: סוכם בין הממשלה, ההסתדרות ולשכת התאום להרחיב את ההגנה מפני פיטורים בתקופה שמיום שנים עשר ביולי 06' עד חמש עשרה לאוגוסט 06' באופן שתהיה הגנה גם מפני היעדרות של עובד שנבעה מהמצב הבטחוני ששרר במקום המגורים שלו או במקום העבודה שלו, ובתנאי שמקום המגורים או מקום העבודה יהיו באזור המגבלה, באותם אזורים שנקבעו בתקנות של מס רכוש, כאשר מדובר באזורים שנקבעו ב31.7.2006 '.

שי סומך: ותנאי נוסף זה כל עוד יש מצב מיוחד בעורף באותו אזור מגבלה.

שי סומך: אחרי סעיף 2 (ב) לחוק אנחנו מציעים להוסיף את סעיף קטן (ג) שאומר כך: "לא יפטר מעביד עובד בשל היעדרות מן העבודה, בשל מצב בטחוני ששרר במקום מגוריו או מקום עבודתו של העובד, ובלבד שמקום העבודה או מקום המגורים לפי העניין מצויים באזור הגבלה.

שי סומך: לעניין זה אזור הגבלה – אזור הגבלה כהגדרתו לפי חוק מס רכוש וקרן פיצויים כפי שהיה ביום שלושים ואחד לשביעי 06', ויתווסף סעיף קטן אחרי סעיף 22 (ג) לחוק שיאמר: "הוראת סעיף 2 (ג) תעמוד בתוקפה עד ליום 15.8.2006".

שאול מרידור: רק תיקון אחד, כל הימים מהשתים עשרה עד השלושים ואחד, איזורי ההגבלה שנקבעו.

שאול מרידור: איזורי ההגבלה לפי שלושים ואחד מתייחס לימים שמהשלושים ואחד קדימה,

קריאה: תיקון קל.

קריאה: אזור ההגבלה מהשתים עשרה ביולי עד השלושים ואחד ביולי יהיה כפי שהיה אזור ההגבלה באותו זמן לפי ההסכם.

קריאה: אזור ההגבלה מהראשון באוגוסט יהיה לפי אזורי ההגבלה שנקבעו בשלושים ואחד ביולי.

יעקב ליצמן: אני מניח שאתה יודע מה שאתה מדבר.

יעקב ליצמן: ובכן רבותיי, מי בעד הצעת חוק הגנה על עובדים בשעת חרום הוראת שעה התשס"ו-2006, כאשר החוק הזה משולב החוק הממשלתי וגם החוק של עמיחי אילון, ותיקון שהורדנו את המגבלה שנתיים, וכל השינויים שתיקנו.

ראובן ריבלין: אתה מקריא את החוק שאתה רוצה להצביע עליו ואז אומר שהוא הוראת שעה כאשר אתם החלטתם שהוא לא הוראת שעה.

ג'ודי וסרמן: יש חלק של החוק שהוא הוראת שעה.

יעקב ליצמן: הצבעה בעד החוק – 8 אין מתנגדים נמנע – 1 החוק אושר.

ראובן ריבלין: אני בעד החוק, אני חושב שחוק כזה חייב להיות הוראת שעה.

יעקב ליצמן: הישיבה של הוועדה המשותפת הסתיימה.