ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 103, 2006-07-31 09:00

יעקב ליצמן: הישיבה של היום תתחלק לשני חלקים.

יעקב ליצמן: בחלק הראשון נדון על כל ההשלכות וההוצאות של המלחמה.

יעקב ליצמן: אנחנו נדבר גם על דברים שראינו בסיור שלנו.

יעקב ליצמן: ב13:00 נקיים ישיבה נוספת, שבה נאשר את התקנות שהממשלה הביאה לנו בעקבות ההסכם שנחתם.

יעקב ליצמן: אנחנו סיירנו בכמה מקומות.

יעקב ליצמן: בכל מקום שהיינו היו נפילות.

יעקב ליצמן: ראינו שכל העסקים סגורים.

יעקב ליצמן: היינו בכרמיאל.

יעקב ליצמן: ישבנו עם ראשי המועצות.

יעקב ליצמן: חלק מהם טענו שאין משכורת.

יעקב ליצמן: אנשים מתלוננים שהשיקים רצים, עד כדי כך שחוזרים שיקים והאנשים הופכים למוגבלים.

יעקב ליצמן: שלא לדבר על שירותים.

יעקב ליצמן: אני חייב לציין את ההיענות של פיקוד העורף.

יעקב ליצמן: אנחנו נכנסנו לכל העניין של הנזקים העקיפים והישירים.

יעקב ליצמן: אני חייב להגיד מילה טובה לממשלה בנושא של ההסכם.

יעקב ליצמן: אני חושב שההסכם חשוב.

יעקב ליצמן: הסעיף הראשון היה צריך להיות הארכת מועדי מבקר המדינה לגבי הדוחות של הבחירות.

יעקב ליצמן: אני מתעקש על כך שיבוא לכאן נציג של מבקר המדינה.

יעקב ליצמן: היות והוא רק שלח מכתב, אז אני לא מוכן לדון בזה.

יעקב ליצמן: התעקשתי שיבוא לכאן נציג.

יעקב ליצמן: לא יכול להיות שמבקר המדינה ישלח מכתב כאילו שבזה שהם החליטו על התאריך של 15.8 הסתיים העניין.

יעקב ליצמן: הוא צריך לשמוע שקרה משהו במדינה.

רענן דינור: התבקשתי על ידי היושב-ראש לסקור בפני חברי הוועדה הנכבדה את פעילויות הממשלה אל מול הרשויות בצפון.

רענן דינור: אין ספק שהרשויות בצפון מהוות היום את החטיבות והאוגדות של המלחמה שבעורף.

רענן דינור: כל משרדי הממשלה מוכוונים לחיזוק יכולת פעולתן של הרשויות.

רענן דינור: הרשויות שונות זו מזו ברמת ההיערכות של כל אחת ואחת, בהיקף ובמספר התושבים.

רענן דינור: שונות גדולה מאוד יש ביישובי הצפון.

רענן דינור: ניתן לומר שהצו שהכין שר הביטחון בהגדרה של מצב מיוחד בעורף כולל 95 רשויות מקומיות, כשהמכנה המשותף ביניהן הוא שכולן מתמודדות עם האיום מצפון, עם אין ספור מטחים של קטיושות, פגיעות בנפש וברכוש.

רענן דינור: לפני שאסקור את הפעילות של הממשלה אל מול העורף בצפון, בהתבסס על הרשות כמרכז הפעילות, אני רוצה להעיר דבר שנדמה לי שעולה מתוך הדברים שעלו כאן הבוקר.

רענן דינור: ההסכם שיובא בפניכם היום בצהרים עוסק כולו בנושא של שיפוי מעסיקים ועצמאים.

רענן דינור: אין לטעות, כפי שטועים לא מעט בציבור, ולראות בהסכם הזה מענה להון חוזר.

רענן דינור: סוגיית הון חוזר לחוד, סוגיית שיפוי מעסיקים ועצמאיים לחוד.

רענן דינור: אין לערבב בין השתיים.

רענן דינור: ההסדר לשיפוי מעסיקים ועצמאיים שמונח בפניכם מסדיר את הנושא של שיפוי במונחים של אובדן ימי עבודה ופיצוי מעסיקים ועצמאים ובמונחים של נזק עקיף לפי מפתחות שיש בהסכם.

רענן דינור: במה ששייך להון חוזר נעשית פעילות גדולה מאוד של מנכ"ל האוצר אל מול הבנקים ואל מול הגופים הרלוונטיים באוצר - בעיקר רשות המסים - כדי לאפשר כלי אפקטיבי למתן מענים בעולם של הון חוזר לעצמאים ולתעשיינים.

רענן דינור: כולנו ערים לבעיית ההון החוזר.

רענן דינור: אסור לערבב אותה בסוגייה של שיפוי מעסיקים ועצמאיים בהקשר של פגיעות ישירות ועקיפות .

ראובן ריבלין: האם תנתחו את האדם שנמצא בסכנת חיים בלי לתת לו חמצן?

ראובן ריבלין: לא הבנתי את עניין ההון החוזר.

יעקב ליצמן: התקנות הן תקנות.

יעקב ליצמן: בהון החוזר אנחנו נדון.

יעקב ליצמן: אנחנו נחפש פתרונות לגבי הבנקים ולגבי ההון החוזר.

יעקב ליצמן: אנחנו לא יכולים לעבור על זה לסדר היום.

יעקב ליצמן: הוא מדבר על שיפוי מעסיקים.

יעקב ליצמן: אני חושב שעשו עבודה גדולה.

רענן דינור: נדמה לי שאתה שואל על ציר הזמן.

רענן דינור: ממש בימים הקרובים אנחנו מתכוונים לתת את המענה בתחום של ההון החוזר.

רענן דינור: אנחנו רואים 3 אפיקים אפשריים למתן פתרונות בתחום ההון החוזר.

רענן דינור: כל אחד מהפתרונות האלה איננו פתרון פשוט, יש לו מורכבות לא קטנה.

רענן דינור: מנכ"ל האוצר שוקד עם צוותו על העניין.

רענן דינור: אני מאמין שנהיה אנשי בשורה בימים הקרובים.

רענן דינור: כל מה שאמרתי הוא לא לראות בשיפוי מעסיקים ועצמאיים מתן תשובה לשאלת ההון החוזר, כי עד המועד שבו השיפוי יתבצע יש סיכוי שפירמה תיכנס לקשיים של נזילות בסדרי גודל חמורים.

רענן דינור: זאת הסיבה שאנחנו מפרידים בין שני החלקים.

רענן דינור: אנחנו מבינים שאחד הוא על בסיס תזרימי, ואילו השני הוא על הפירמה והיכולת של הממשלה לשפות בגין המערכה בצפון.

רענן דינור: כוונתנו לצאת עם הכלי שתפקידו לתת הון חוזר.

רענן דינור: התיאור יהיה תיאור שמורכב מלא מעט פרטים, משום שהוא רוצה לחבוק את סך כל פעילות הממשלה בנושא של הפעילות של העורף בצפון אל מול הרשויות המקומיות.

רענן דינור: במונחים של משרד ראש המשלה התפקידים העיקריים הם בתחום בניית התמונה הכוללת של הנעשה בעורף, התווית מדיניות.

רענן דינור: מדיניות לצורך העניין יכולה להיות אם הממשלה מעודדת או לא מעודדת יציאת תושבים מהצפון.

רענן דינור: אם היא מעודדת, אז את מי, והאם היא מעודדת רק ילדים וקשישים ואנשים עם מוגבלויות או שגם אוכלוסייה אחרת.

סופה לנדבר: מה היא עושה כדי לפנות את האנשים?

רענן דינור: הנושא השלישי זה היכולת להגדיר מראש נושאים, סוגיות ובעיות בהתמודדות והסרת חסמים למשרדי ממשלה.

רענן דינור: בל נשכח שהממשלה לא נערכה לאירוע בצפון במונחים של גישה פרו-אקטיבית, אלא נאלצה להתמודד עם מצב נתון שהונח לפתחנו ב12 ביולי ועם מענים מתואמים ומשולבים עבור נושא הרשויות.

רענן דינור: עיקר המדיניות זה מתן מענה לצרכים שעולים מהשטח באמצעות משרדי הממשלה והרשויות, חיזוק העורף.

רענן דינור: אנחנו מדברים על מתן מענים באופן שוויוני לרשויות יהודיות וערביות.

רענן דינור: אנחנו מדברים על שיתוף ארגוני עם עמותות, עם רשויות ממרכז הארץ.

רענן דינור: שמעתי ביקורת כזאת או אחרת על כך שעמותות נוספות מספקות צרכים קיומיים לתושבי הצפון .

רענן דינור: קחו בחשבון שעבור עמותות רבות וארגונים רבים זאת הדרך להזדהות.

רענן דינור: זאת הדרך שבה הארגונים האלה אומרים שהם רוצים להזדהות עם תושבי הצפון.

שלי יחימוביץ': מה ממשלת ישראל אומרת?

רענן דינור: הממשלה בהקשר הזה מממנת כ-50%.

רענן דינור: אנחנו מול העמותות עומדים בmatching של 50%.

רענן דינור: אנחנו חושבים שזה נכון שעמותות יביעו את הזדהותן.

שלי יחימוביץ': חבל מאוד.

רענן דינור: הפרק החמישי הוא תכנון עיקרי המדיניות ומסגרות הזמן במונחים של השבועות הבאים ובמונחים של היום שאחרי.

רענן דינור: אנחנו פועלים בשני ערוצים.

רענן דינור: יש ועדה בראשות מנכ"ל משרד הפנים שכל תכליתה חיזוק הרשויות המקומיות.

רענן דינור: העברנו לרשויות המקומיות 50 מיליון שקלים.

רענן דינור: אנחנו עומדים להעביר לרשויות המקומיות עוד 100 מיליון שקלים, כאשר כל כוונת המהלך הזה היא להבטיח את יכולת העמידה של הרשויות בעומס האדיר שנופל עליהן.

רענן דינור: רשויות אחדות מאוד, רשויות אחרות פחות.

רענן דינור: אנחנו לא יכולים להניח שיש איזו שהיא רשות בתחום שהוכרז על ידי שר הביטחון שהיא רשות חסינה מפני פגיעות, אבל יחד עם זאת יש לקחת בחשבון שיש רשויות שמוכנות יותר טוב, יש רשויות פחות טוב.

רענן דינור: לכל הדברים האלה אנחנו נותנים התייחסות במסגרת הקריטריונים לסיוע לרשויות בצפון.

רענן דינור: אנחנו מפעילים מערך לא קטן של ארוחות חמות באמצעות משרד הרווחה, באמצעות הקרנות.

רענן דינור: אנחנו מדברים על מדיניות מוכוונת בנושא של פינוי אוכלוסייה - ילדים, קשישים בעלי צרכים מיוחדים.

רענן דינור: אלה מקבלים מענים במתקנים של משרד החינוך, בבתי מלון או בפנימיות.

רענן דינור: יש גם יזמויות פרטיות, כמו היזמות שמוכרת על ידי איש העסקים גיידמק.

רענן דינור: אנחנו בשום פנים ואופן לא רואים בזה דבר שהוא רע.

רענן דינור: יש לזה יתרונות.

רענן דינור: יש את הפעילות במרכז הארץ לכאלה שיושבים זמן ארוך במקלטים.

רענן דינור: צריך להבחין בין שיפוי מעסיקים ועצמאיים והנושא של תזרים מזומנים ובין הנושא של הון חוזר.

רענן דינור: ההיבט הנוסף הוא כל הנושא שנוגע לפיקוד העורף, הבהרת ההנחיות, החזרת שירותים של הממשלה לצפון.

רענן דינור: אנחנו מקיימים מפגשי מנכ"לים במהלך השבוע.

רענן דינור: הקמנו מרכז ניהול לאומי בצפון הארץ – המנ"ל.

רענן דינור: המנ"ל מרכז את כל האינפורמציה בין כל משרדי הממשלה מול יישובי הצפון.

רענן דינור: מצאנו שהוא אפקטיבי במיוחד.

רענן דינור: הדוח של המנ"ל מתייחס למספרי נפילות, למספרי תושבים, לאוכלוסייה שנמצאת בכל רשות.

רענן דינור: יש לנו מדד נורמטיבי שעוסק במספר סניפי בנקים שפתוחים ובמספר קופות חולים שפתוחות.

רענן דינור: ככה בחתכים שונים אנחנו מנתחים כל רשות כמשהו שנקרא מדד שיגרה.

רענן דינור: מינינו נציג משרד ראש הממשלה בצפון שירכז את הפעילות של משרדנו אל מול משרדי הממשלה האחרים.

רענן דינור: לקחנו את בוגרי משרד ראש הממשלה, כמו יוסי קוצ'יק , רפי פלד, אילן כהן.

רענן דינור: שלחנו אותם לאותן רשויות שמצריכות טיפול ממוקד, כמו נהרייה, כמו צפת, כמו קריית שמונה.

רענן דינור: זה פועל שבוע שני.

רענן דינור: אנחנו מוצאים בזה דבר יעיל במיוחד לצורך מתן מענים לאותן רשויות.

רענן דינור: שטח פעילות משרדי הממשלה .

רענן דינור: משרד הביטחון הכריז על מצב מיוחד בפיקוד צפון.

רענן דינור: אתם ודאי ערים לכך שיש חלוקה כך שכל יישובי קו עימות צפון באחריות פיקוד צפון, וכל היישובים האחרים תחת פיקוד העורף.

רענן דינור: יש את כל הנושא ששייך לתחזוקת מקלטים, חלוקת ביפרים לכבדי שמיעה.

רענן דינור: פיקוד העורף עושה עבודה בלתי רגילה, הרבה מעבר למה שמנוסח בספרים כתפקידו.

רענן דינור: נדמה לי שעד היום הוא הוכיח את יכולותיו.

רענן דינור: אני מניח שכך יקרה גם בהמשך.

רענן דינור: יש את המשרד לביטחון הפנים בתחום תגבור מערך השוטרים.

רענן דינור: יש סיוע לרשויות.

רענן דינור: ראויה לציון מיוחד ההסתכלות המאוד רחבה של המשטרה, מעבר לשאלות של סדר ציבורי ולנושאי חבלה שהמשטרה מופקדת עליהם.

רענן דינור: הסתכלות רחבה שכל תפקידה לתמוך ככל הניתן ברשויות מקומיות.

רענן דינור: אני יכול לספר לכם על קבוצות גדולות מאוד של קציני משטרה ממחוזות אחרים, שבהנחיית מפכ"ל המשטרה מגיעים לרשויות בצפון כדי לעזור כמה שרק ניתן.

רענן דינור: משרד הפנים, מעבר להפעלת מוקד חירום, גם תגבר את מערך הכבאות.

רענן דינור: נדמה לי שאפשר לומר שהכבאות או הכבאים הם חיילי החזית של המערכה הזאת בצפון.

רענן דינור: אנחנו שומעים על סיפורים מצמררים על הנכונות שלהם להשליך את נפשם מנגד ולעשות פעולות שהן בכל קנה מידה פעולות שראויות לשבח.

מוחמד ברכה: האם הם קיבלו משכורות?

רענן דינור: מנכ"ל משרד הפנים יוכל להתייחס לזה בהמשך.

רענן דינור: יש את כל הנושא של הטיפול בחלוקת מזון, matching ממשלתי, טיפול באוכלוסיות מיוחדות, פינו ובינוי.

רענן דינור: בכלל זה כל הנושא של הגמלאים, בכלל זה כל נושא של אוכלוסיות בסיכון וילדים בעלי צרכים מיוחדים.

רענן דינור: משרד הרווחה עושה עבודה שראויה להערכה מיוחדת.

רענן דינור: משרד הבריאות, מעבר לחדר מצב, מטפל ב12 בתי חולים במרחב, מסייע בפתיחת קופות חולים, עוסק בתגבור מד"א וסיוע לאוכלוסיות מיוחדות.

יעקב ליצמן: קופות החולים פתוחות בכל עיר.

רענן דינור: אני יכול לתת לך דיווח מדויק מה פתוח ובאיזה יישוב.

רענן דינור: יש שונות גדולה.

רענן דינור: בסך הכל קופות החולים פתוחות.

רענן דינור: קופות החולים החליטו לתת שירותים הדדים בינן לבין עצמן, הן לא מקפידות אם התושב חבר בקופת חולים מכבי, מאוחדת וכו'.

רענן דינור: בכל יישוב קופת חולים תעשה כל מאמץ לטפל בכל מי שפונה אליה.

רענן דינור: גם בריכוזי אוכלוסין שבאו מהצפון קופות החולים משתפות פעולה ומסייעות, כדי לתת מענה לאותם ריכוזי אוכלוסין במונחים של שירותי בריאות סבירים.

רענן דינור: יש גם טיפול מאוד מסודר של העברת תיקים, כדי שלא ייווצר מצב שאדם מטופל במרכז בלי שהרקורד שלו נמצא ביד הרופא.

רענן דינור: יש לציין שמשרד הבריאות בלילה שבין שלשום לאתמול פינה בית חולים פסיכיאטרי בצפןו כתוצאה מפגיעה ישירה בבית החולים.

רענן דינור: הוא עשה את זה עוד באותו לילה.

רענן דינור: למחרת בבוקר הוא השלים את פינוי יתר החולים מבית החולים הפסיכיאטרי.

רענן דינור: זה הפינוי השני שמשרד הבריאות מבצע במהלך המערכה הזאת.

רענן דינור: מה ששייך למשרד התמ"ת, מלבד חדר מצב, זה כל הנושא של שירותים חיוניים.

רענן דינור: עד היום הוצאו 18 אלף צווי ריתוק ל18 אלף עובדים.

רענן דינור: יש יותר מסיכוי שהרשימה הזאת תורחב גם בתחום של רשויות מקומיות.

רענן דינור: הפעלת קו חם לבעלי עסקים קטנים ובינוניים.

רענן דינור: גיבוש הסדרי שכר בשיתוף פעולה מלא בין משרדי האוצר והתמ"ת.

רענן דינור: משרד האוצר, מלבד הנושא של פיצוי בגין נזק ישיר, מטפל בכל המהלך של מס רכוש ביישובי קו עימות ובאזור המוכרז על ידי שר הביטחון.

רענן דינור: מס רכוש עושה פעולות קדחתניות כדי להבטיח שאנשי מס רכוש יהיו במקום מיד לאחר האירוע, ייצרו את אומדני השמאות ויפעילו את מנגנון הפיצוי.

רענן דינור: מס רכוש גייס למעלה מ300 שמאים נוספים במחירים מיוחדים, הכל כדי להבטיח שהשירות שניתן על ידי השמאים יהיה שירות בזמן הקצר ביותר, ושהאזרח מרגע הפגיעה לא יצטרך להמתין יותר מידי זמן עד שהוא מקבל את דוח השמאי שהוא כלי העבודה המרכזי בפיצוי בכל מקום באזור שהוכרז כמצב מיוחד.

רענן דינור: נושא של הפעלת המערכת הבנקאית.

רענן דינור: הרבה מאוד שיחות מתקיימות בין שר האוצר לראשי הבנקים.

רענן דינור: עוד היום נפגש שר האוצר עם ראשי הבנקים בצפון, הכל כדי להבטיח הפעלה סדירה של המערכת הבנקאית, להבטיח כסף בכספומטים, וכמובן כל העניין לקראת ההסדר בנושא של הון חוזר למגזר העסקי.

רענן דינור: המשרד לאיכות הסביבה עוסק בעיקר בנושא של חומרים מסוכנים, הפעלת אתרי פסולת במתכונת חירום, כוננים לגילוי וזיהוי.

רענן דינור: משרד התקשורת עושה עבודה מאוד אינטנסיבית מול הזכיינים השונים, כדי להבטיח פעולה תקינה של הטלפונים הסלולאריים.

רענן דינור: פעולה תקינה זה לא רק במונחים של משדרים, זה גם במונחים של תחנות שירות, החלפת חלקים, בטריות.

רענן דינור: צריך לקחת בחשבון שהסלולר נהפך נשק אישי של כל תושב בצפון.

רענן דינור: כאשר אתה לא משיג מישהו, אז המשפחה בעורף דואגת.

רענן דינור: יש לזה חשיבות עצומה.

רענן דינור: משרד החינוך, מלבד הקמת חדרי מצב, מפעיל את מערך השירות הלאומי בצורה אינטנסיבית ומעוררת הערכה.

רענן דינור: משרד החינוך דאג ל20 אלף ילדים לפתרונות בעורף.

רענן דינור: 20 אלף ילדים עם מסגרות ליווי של מבוגרים בתהליך מאוד שיטתי.

רענן דינור: אתמול בלילה סיכמנו שמשרד החינוך יקלוט 2000 נפש ממשפחות שאובחנו על ידי שירותי הרווחה ככאלו שראוי לרענן אותם בעורף.

רענן דינור: ברגיל אנחנו לא עוסקים במשפחות אלא בזקנים ובילדים, אבל בהמלצת משרד הרווחה ושירותי הרווחה יש עניין לרענן משפחות שמשרד הרווחה מגדיר אותן כמשפחות בסיכון מיוחד.

דוד טל: לכמה ילדים לא נמצא הסדר?

רענן דינור: כל ילד או כל ראש רשות שביקשו פתרון קיבלו מענה.

רענן דינור: הדבר היחיד שעד היום לא קיבל מענה זה סוגיית המשפחות שעליה נתנו מענה אתמול בלילה בקריטריונים שהגדרתי קודם.

רענן דינור: יש לנו כממשלה סוג של שניות בשאלה אם לעודד יציאת תושבים.

רענן דינור: מצד אחד אנחנו רוצים לשמור ככל הניתן על שגרת חירום בעורף, כולל הפעלת מפעלי תעשייה, כולל כל הנדרש לעורף שמתפקד היטב.

רענן דינור: אם יש לטרור כוונה ברורה, נאמרת ומוצהרת זה לשבור את העורף ולהביא לכך שהצפון יתרוקן מיושביו.

רענן דינור: מצד שני אנחנו בהחלט מזהים אוכלוסיות חלשות בעורף.

רענן דינור: אנחנו נמצאים במין דואליות, במין שניות.

רענן דינור: ההכרעה שלנו בשניות היא בכך שאנחנו עוזרים לחלשים ולא מונעים מאוכלוסיות חזקות להתרענן.

רענן דינור: אנחנו נכנסנו לתחום של הילדים והקשישים, כאשר לגבי המשפחות זה בהמלצת שירותי הרווחה בלבד.

רענן דינור: משרד החינוך עוסק בכל הנושא של פעילות הפגתית בקייטנות, אם זה בערכות משחקים, בייעוץ פסיכולוגי.

רענן דינור: אסור לשכוח שיש ההיערכות לשנה"ל תשס"ז, שאיך שלא נרצה היא תבוא ב1 לספטמבר.

רענן דינור: נצטרך להיערך לזה בצורה מאוד מדוקדקת, מאוד נבונה.

רענן דינור: זה חוזר לעניין השניות.

רענן דינור: נצטרך לראות מה פותחים בצפון, האם מסכנים, איך מסכנים, מה הסיכון שאפשר לקחת, מה אי אפשר לקחת.

רענן דינור: משרד הקליטה מטפל טיפול מיוחד באוכלוסיות, כשמה שנמצא לנגד עינינו זאת אותה אוכלוסיית עולים שאיננה דוברת השפה.

רענן דינור: אוכלוסייה שאינה דוברת השפה מהווה יעד מיוחד, כי אנחנו מניחים שלכל מי שאינו מכיר את השפה ומורגל בסיטואציות כאלו ואחרות יש קושי יותר גדול.

סופה לנדבר: מה עושה משרד הקליטה?

רענן דינור: אנחנו מגדירים בדיוק מה עושה משרד הקליטה.

סופה לנדבר: התקשרתי אתמול לכל רכז.

סופה לנדבר: לא קיבלתי תשובה מאף רכז של משרד הקליטה.

סופה לנדבר: קיבלתי עשרות טלפונים מאנשים שלא מבינים עברית.

סופה לנדבר: לקחתי את העובדים של הפדרציה הישראלית, התקשרנו לכל רכז.

סופה לנדבר: לא קיבלנו תשובה אחת ברורה.

יעקב ליצמן: אנחנו נבדוק את זה דרך המנכ"לית של המשרד.

רענן דינור: עיקרי הפעילות של משרד הקליטה הם גם בתחום הפעילות ההכוונתית, גם בתגבור מערך הטיפול, זיהוי אוכלוסיות חלשות, הפעלת ארגוני מתנדבים, ארגון פעילות הפגתית וסיוע כספי ישיר לעולים המגיעים לצפון.

רענן דינור: משרד התיירות עוסק בעיקר בתחום של חדרי אירוח.

רענן דינור: אתם ערים לכך שאתם דנים בשיפוי מעסיקים ועצמאיים שאינם מתחומי החקלאות והתיירות.

רענן דינור: לאלה יובאו הסדרים נפרדים.

רענן דינור: אנחנו מראש הודענו שאלה לא יהיו בהסדר שעליו חתם שר האוצר.

רענן דינור: משרד החקלאות.

רענן דינור: טיפול בסוגיות של העובדים הזרים יחד עם משרד התמ"ת, פעילות חקלאית לרגל המצב, וכמובן טיפול בבעלי חיים שכתוצאה מהמצב יש קושי לטפל בהם.

רענן דינור: משרד התחבורה עוסק בכל מה ששייך לתחבורה ציבורית, ויסות תנועת האוניות בנמל חיפה, הנחיות מיוחדות לקציני התחבורה השונים.

רענן דינור: משרד התחבורה תיגבר את התחבורה הציבורית ביישובי הצפון במנותק משאלות כלכליות של המסיעים למיניהם, הכל כדי להבטיח את מרב שירותי ההסעה הציבורית לציבור בצפון.

רענן דינור: משרד הבינוי והשיכון בשני צירים עיקריים - עמידר ועמיגור בנושא של שיפוץ מבנים ציבוריים יחד עם גופים נוספים, כמו פיקוד העורף, וכמובן סיוע למס רכוש.

רענן דינור: משרד המדע, התרבות והספורט עוסק בפעילות הפגתית בתוך יישובי הצפון ובמקלטים ועבור תושבי הצפון שנמצאים היום בעורף, באמצעות פעולות שונות שמשרד התרבות נותן להן מענה.

רענן דינור: יש התנדבות יוצאת דופן של אמנים.

רענן דינור: היא בהחלט ברמה של ההתנדבויות שאנחנו מכירים ממלחמות של עם ישראל לדורותיהם.

רענן דינור: זה בהחלט מחמם את הלב לראות את גל ההתנדבויות של אמנים מהסוגים השונים במקלטים ובריכוזי אוכלוסין מחוץ לאזור המיוחד.

רענן דינור: משרד התשתיות הלאומיות עוסק בהתקנת מלאי הגפ"מ, היערכות לפתרון תקלות בחשמל ואספקת מים.

רענן דינור: משרד המשנה לראש הממשלה יוזם מפגשים של ראשי רשויות וכינוסי חירום, ריכוזי נתונים על אומדני הכנסה, השתתפות תקציבית בפעילויות ילדים, פעילות מול העם היהודי.

רענן דינור: אנחנו עכשיו מגבשים מערך מול העם היהודי, כדי להבטיח את התוכנית של היום שאחרי לחיזוק כלכלת הגליל.

רענן דינור: אנחנו עושים את זה עכשיו בפעילות מאוד מרוכזת.

נציג משרד הפנים: המשרד עושה עבודת מטה לבדוק את הנזקים היותר עמוקים שקרו ויקרו ברשויות.

נציג משרד הפנים: אנחנו צופים בעיות בתחומים שלא טופלו עד עכשיו ביום שאחרי.

נציג משרד הפנים: הסיוע המיידי שניתן הוא לפתרון הבעיות המיידיות.

נציג משרד הפנים: יהיה צריך לסדר את הדברים בתום המלחמה הזאת.

נציג משרד הפנים: זה נעשה גם בעבודת מטה בתוך המשרד, גם בפגישות שהתחלנו עם הרשויות.

נציג משרד הפנים: אנחנו משתפים גם את המרכז לשלטון המקומי בדברים.

אבשלום וילן: 50 מיליון יספיקו?

דוד טל: האם ה100 מיליון תפורים על פי הצרכים, או שזאת שליפה כדי לענות.

דוד טל: .?

יעל שאלתיאלי: במחוז הצפון יש כ200 ישובים כפריים.

יעל שאלתיאלי: 50% מהם בקו עימות.

יעל שאלתיאלי: בנושא של מטעים אנחנו נמצאים בשיא העונה, כאשר כל ההוצאות הוצאו, כל ההשקעות הושקעו.

יעל שאלתיאלי: היום, בתקופת הקטיף, לא ניתן לבצע.

יעל שאלתיאלי: הנושא של גידולי שדה גם הוא ברובו נפגע.

יעל שאלתיאלי: יש מפה של 3 אזורים - אזור קו העימות, האזור המוגן.

יעל שאלתיאלי: .

יעל שאלתיאלי: אתם צריכים לזכור שבקו העימות אסור לאנשים לצאת לשטחים אפילו להשקיה או לריסוס.

יעל שאלתיאלי: גם הפרי וגם הריסוסים בבעיה קשה.

יעל שאלתיאלי: כנ"ל בגידולי שדה.

יעל שאלתיאלי: לגבי בעלי חיים.

יעל שאלתיאלי: יש לנו פגיעה מאוד גדולה בענף הלול, בעיה בנושא של שלוחת ההטלה.

יעל שאלתיאלי: הרעשים ואי היכולת לאסוף את הביצים יוצרים פגיעה מאוד גדולה.

יעל שאלתיאלי: כנ"ל בפטם.

יעל שאלתיאלי: יש בעיה שהמשחטות לא עובדות, לכן יש תוספת הוצאות של שינוע למרחקים.

יעל שאלתיאלי: אם כבר אפשר לאסוף את העופות, אז השינוע עולה הרבה יותר.

יעל שאלתיאלי: אם לא ניתן, אז הן אוכלות יותר.

שלי יחימוביץ': אין פתרונות הקפאה ליד המשחטות?

יעל שאלתיאלי: צריך לשמור בשביל להקפיא.

יעל שאלתיאלי: אם המשחטה לא עובדת, אז צריך לשנע.

יעל שאלתיאלי: יש פתרונות שמוסיפים על ההוצאות.

יעל שאלתיאלי: נושא של בקר וצאן.

יעל שאלתיאלי: בקר יש במשק השיתופי ובקיבוצים.

יעל שאלתיאלי: שם איכשהו מצליחים לטפל.

יעל שאלתיאלי: דווקא בנושא הצאן יש בעיה.

יעל שאלתיאלי: המשרד נערך אפילו במתכונת של מדריכים לייבש את העדרים על מנת לא לסכן את העובדים בחליבה.

יעל שאלתיאלי: יש בעיה של שריפת שטחי מרעה.

יעל שאלתיאלי: כולנו רואים את זה בטלוויזיה.

יעל שאלתיאלי: הבעיה הכי גדולה זאת בעיית העובדים הזרים.

יעל שאלתיאלי: ללא עובדים זרים בענפי המשק החקלאי לא ניתן לעבוד.

יעל שאלתיאלי: יש פנייה של ארגוני מתנדבים, אבל אנחנו לא יכולים לקבל את ההתנדבות הזאת מאחר וגם לחקלאים אסור לצאת לשדות, אסור לצאת לעבודה.

יעל שאלתיאלי: אפילו ענף הדייג נפגע, כי הדייגים לא יכולים בגלל בעיות ביטחון לצאת לדייג.

יעל שאלתיאלי: בנושא של המטעים זה פשוט עונה שלימה שהלכה לטמיון.

יעל שאלתיאלי: זה לא כמו בענפים אחרים שאפשר להתאושש.

יעל שאלתיאלי: זאת העונה, זה הקטיף.

יעל שאלתיאלי: אפשר יהיה לתקן רק בשנה הבאה.

יעל שאלתיאלי: שר החקלאות סיכם אתמול עם האוצר על הסכם של מסלול ירוק לנזקים עקיפים.

יעל שאלתיאלי: צריך לדעת שאין בעיה של נזקים ישירים.

יעל שאלתיאלי: חקלאי שיושב במקלט והפרי שלו נרקב על העץ זה לא נזק ישיר, אבל הוא רואה את מעשי ידיו עולים בתוהו.

יעל שאלתיאלי: נכנסנו למו"מ עם האוצר ומס רכוש.

יעל שאלתיאלי: אתמול בלילה הגענו להסכמות על מסלול ירוק.

יעל שאלתיאלי: המסלול אומר שבצורה נורמטיבית החקלאי יקבל פיצוי מיידי.

יעל שאלתיאלי: אם לא הוא לא ירצה לבחור במסלול הירוק, אז יש לו אופציה לבחור בשמאות ובכל המסלול הרגיל.

יעל שאלתיאלי: יש לנו ניסיון מ1996, כאשר משרד החקלאות הצליח להגיע להסכמה כזאת עם האוצר.

יעל שאלתיאלי: רוב החקלאים חתמו על המסלול הירוק.

יעל שאלתיאלי: הם נכנסו למסלול שאולי הוא לא מפצה על הכל, אבל הוא בוודאי מפצה על הרווח.

יעל שאלתיאלי: הוא נותן כיסוי על הוצאות הייצור הישירות.

יעל שאלתיאלי: זה מסלול שמבוצע במיידי.

קריאה: כניסה לירוק חוסמת את האפשרות לעבור אחרי זה לאדום?

יעל שאלתיאלי: נכון.

יעל שאלתיאלי: המסלול הירוק הוא בעיקר פיצוי למטעים, לענף הלול ולהטלה, כאשר יש ענפים יותר קטנים.

יעל שאלתיאלי: יש לנו חקלאים שמגדלים פטריות.

יעל שאלתיאלי: זה יהיה במסלול האדום על פי הערכה שמאית.

יואב להמן: בנק ישראל נערך כמו הגורמים הממשלתיים על מנת להבטיח אספקה מרבית של השירות הבנקאי למרות המצב, למרות ההפגזות, למרות הכל.

יואב להמן: נערכנו בשלב הראשון במונחים של פתיחת סניפים, במונחים של מציאת פתרונות מידיים למקומות שבהם הסניף לא ממוגן ועלול לסכן את העובדים ואת הלקוחות.

יואב להמן: חלק מהסניפים בשלב המיידי וההתחלתי של המלחמה היו סגורים.

יואב להמן: בהמשך הם התארגנו לסניפים חלופיים, למקומות חלופיים, לפתיחות חלקיות.

יואב להמן: כרגע אנחנו נמצאים במצב שהמערכת של הבנקאות בצפון עובדת.

יואב להמן: כוח האדם שם פחות מהרגיל, אבל זה טבעי.

יואב להמן: זה מתאים להיקף האוכלוסייה והביקוש.

יואב להמן: ביום של חלוקת קצבאות הביטוח הלאומי היה צפי ללחץ ולכן האריכו את השעות, אבל ברוב המקומות לא נוכחתי לראות לחץ מיוחד.

יואב להמן: הבנקים יכלו לספק את הצרכים המיוחדים.

יואב להמן: במקביל ניתנו פתרונות שלא כולם אופטימליים, כמו הנושא של סניף נייד שיכול לענות על בעיות.

יואב להמן: הוא לא יכול להחליף סניף שלם, הוא יכול לתת פתרונות חלקיים.

יואב להמן: כל הנושא של כספומטים ואספקת מזומנים טופל בצורה אינטנסיבית מאוד מבחינה של חובת מילוי הכספומטים ווידוי פעולתם, ומבחינת הסדר שבו בעצם הלקוחות יכולים עם פנקס שיקים ותעודת זהות להוציא מזומן לא רק מהבנק שלהם.

יואב להמן: זה נותן מענה ללקוחות כאלה.

יואב להמן: גם בנק הדואר הצטרף להסדר הזה.

יואב להמן: הוא עשה הסדרים עם בנקים שונים.

יואב להמן: הוא עשה הסדרים להוצאת מזומנים בהיקף גדול יותר עם בנק דיסקונט.

יואב להמן: ניתנו פתרונות שונים.

יואב להמן: התרשמתי שלהסדר השיקים לא כל כך היה ביקוש, משום שככלל לא הייתה בעיה אמיתית, לפחות לא מיד כשהתארגנה המערכת למשיכת מזומנים.

יואב להמן: זה זמין, זה אפשרי.

יואב להמן: העלויות של כל הפעולות האלו הן עלויות מינימאליות.

יואב להמן: בחלק מהמקרים אפילו ויתרו על העמלות האלו.

יואב להמן: המערכת הבנקאית פעלה לא רק בתחום הזה, גם בכל התחומים האחרים.

יואב להמן: איזו שהיא רמה של פעילות עסקית בצפון מתקיימת.

יואב להמן: הסניפים נתנו מענה גם לנושא הזה.

יואב להמן: הנושא הכואב במיוחד זה כל הנושא של האשראי, הגישור של משקי בית ועסקים.

יואב להמן: עסקים קטנים צריכים לדאוג להגיע לאותם כספים שהמדינה תיתן כפיצוי ישיר ועקיף.

יואב להמן: הבנקים מבחינה מערכתית הציעו תוכניות שונות למקבלי שכר, לעסקים - בפרט עסקים קטנים - בעלות ריבית מופחתת יחסית לעלות הריבית הרגילה.

יואב להמן: בדרך כל זה פריים פלוס קצת.

יואב להמן: הם מציעים מימון למספר חודשים עד שלוש שנים, כאשר בדרך כל הם נותנים גרייס בחודשים הראשונים, זאת אומרת שלא משלמים בחודשים הראשונים, אחר כך מחזירים את ההלוואות האלו.

יואב להמן: ההלוואות האלו נועדו לגשר.

יואב להמן: במקביל, כפי שאמר המנכ"ל, יש היום דיונים על מימון שיהיה בשיתוף מבחינת ערבות מדינה.

יואב להמן: הבנקים ישתתפו בתוכנית הזאת.

יואב להמן: זה ישמש לגשר.

יואב להמן: צריך לזכור שהלוואות זה לא משהו שמחליף את הנזק או מפצה על הנזק.

יואב להמן: לכך נועד הפיצוי הישיר והפיצוי העקיף.

יואב להמן: המימון יכול לגשר על הבעיות כדי להוליך את הלקוחות מעבר לזה.

יעקב ליצמן: מה עושים למפעל שיש לו מחזור חודשי של חצי מיליון שקל וכשבא סוף החודש אין לו את המחזור הזה כי אנשים לא באים?

יעקב ליצמן: מה עושים?

יעקב ליצמן: הבנקים החזירו לו את השיקים והוא מוגבל.

יעקב ליצמן: אני לא חושב שבמצב הנוכחי צריך להיות את הנושא הזה שאתה מוגבל.

יעקב ליצמן: אני מעריך מאוד שהבנקים פתוחים, אבל העסקים כרגע נופלים.

יעקב ליצמן: העסקים זה משפחות, זה עובדים.

יעקב ליצמן: ה' ישמור מה שיקרה.

יעקב ליצמן: האם בנק ישראל מוכן לוותר באופן זמני על העניין הזה?

יעקב ליצמן: גם אם המלחמה תסתיים בעוד שבוע או שבועיים צריך חודשיים אחר כך להתאושש.

יעקב ליצמן: האם אדוני מוכן לתת הוראה שמעכשיו עד לעוד שלושה חודשים אין את העניין של מוגבל?

יואב להמן: יש צד שני לשיק הזה.

יואב להמן: הצד השני של השיק הזה זה מי שקיבל את השיק.

יעקב ליצמן: גם לו יש את אותה בעיה.

יעקב ליצמן: בנק ישראל עם התקנות שלו מפיל עסקים קטנים, הוא הורג אותם.

יעקב ליצמן: זה לא רק עסקים קטנים, זה עובדים.

יעקב ליצמן: מדובר בפיטורים.

יעקב ליצמן: זה לא חוק.

יעקב ליצמן: זה נוהל של בנק ישראל.

יעקב ליצמן: בנק ישראל חייב לשנות את זה לתקופה של שלושה חודשים.

יעקב ליצמן: אני אהפוך עולמות כדי שזה לא יהיה.

יואב להמן: אם אתה מתייחס לחוק שיקים ללא כיסוי, אז זה חוק.

יעקב ליצמן: אני לוקח את זה כאתגר.

יעקב ליצמן: אני מבטיח לך שתוך שבוע יש חוק.

יואב להמן: הנושא הזה הוא נושא שצריך לבדוק ולשקול בזהירות רבה.

יואב להמן: אני מוכן לשבת איתך בהמשך ולפרט בפניך את זה.

יואב להמן: הצד השני של השיק יכול להיות חנות מכולת.

יואב להמן: הבעיה היא שהצד השני יקבל שיק.

יואב להמן: אם כולם ידעו שלא סופרים שיקים, אז כולם יחלקו שיקים ואף אחד לא יסכים לקבל אותם.

יואב להמן: כל המערכת הכלכלית תתרסק.

יואב להמן: החוק הזה בא להגן איך שהוא על תקינות של מערכת.

יואב להמן: אפשר לחשוב וחושבים על הנושא של הקלת הבעיה.

יואב להמן: אמרו לי מנהלי הסניפים בצפון דברים מפורשים.

יואב להמן: הם אמרו שהם ילכו לקראת לקוחות שהם לא עבריינים של החוק.

יואב להמן: אפילו לספירת השיקים שנכתבו לפני כן והגיעו לפירעון עכשיו מתייחסים במדיניות יותר מקלה של פרשנות, מתוך הנחה שלא מדובר בלקוח שעשה את זה כשיטה כדי להוציא במרמה כסף ממישהו אחר, אלא הוא באמת נקלע לבעיה שלא הייתה צפויה מראש.

יואב להמן: כשהוא ביטל את זה הוא לא התכוון לקחת מאותו בעל עסקים קטנים את התשלום שמגיע לו.

יואב להמן: הוא יסדיר את הכסף לא כרגע, לא עכשיו, לא באותו שיק.

יואב להמן: כל הנושא מבחינת מערכת הבנקאות חייב להתנהל בצורה מאוד מדויקת.

יואב להמן: יש את אותם הסדרי מימון רחבים שמדברים על הלוואות גישור, על הגדלות.

יואב להמן: מדובר בתוספת של אשראי, לא על להחליף אשראי קטן או לגלגל אשראי קיים.

יואב להמן: גם הבנקים, כולל במשכנתאות, פורסים ודוחים תשלומים ללקוחות שאומרים שאין להם כסף והם צריכים לפרוס את זה.

יואב להמן: פה נוצר צורך לאשראי נוסף, לכן ההלוואות שמדברים עליהן זה בנוסף לאשראי שיש עכשיו.

יואב להמן: בסיכון הזה תתחלק המדינה עם הבנקים.

יואב להמן: אני מקווה שכל החבילה הזאת, יחד עם הפריסות, יחד עם הנכונות של הבנקים להרחיב את האשראי ללקוחות שהם מכירים אותם.

יואב להמן: .

יואב להמן: זה לא זמנים נורמאליים.

יואב להמן: אנחנו מקיימים מערכת כלכלית במלחמה, אבל ביחד זה מתפקד מאוד יפה.

יעקב ליצמן: חלק מהדברים אני לא מקבל.

יעקב ליצמן: לא יכול להיות מצב שאדם יהיה מוגבל במצב הנוכחי.

יעקב ליצמן: אם אתה אומר שזה חוק, אז נעשה חוק.

יעקב ליצמן: אם ניזום בוועדת כספים חוק זה יעבור במליאה.

פרדי וידר: חוץ מזה שהסניפים מתפקדים והשירותים ניתנים, כל לקוח שגר בצפון יכול למשוך מידי יום 600 שקל על בסיס פנקס שיקים בכל סניף.

פרדי וידר: הדברים האלה נועדו כדי להקל על התפקוד השוטף.

פרדי וידר: אין ספק שבצפון נוצרו בעיות מיוחדות.

פרדי וידר: מישהו שהיה צריך לקבל היום סכום כסף יקבל אותו רק בעוד שבוע.

פרדי וידר: יש בעיה של גישור על ידי מימון.

פרדי וידר: הבעיה האמיתית היא שנוצרו נזקים כבדים ואמיתיים מעבר לעסקים הרגילים של אותם גופים עסקיים בצפון.

פרדי וידר: את הנזקים האלה צריכים לממן.

פרדי וידר: הפתרון של זה הוא לא מימון.

פרדי וידר: המימון יכול לסבך את הגופים האלה.

פרדי וידר: בפתרון הזה צריך לשתף פעולה עם הממשלה, כי הבנקים מנהלים מדיניות יותר ליבראלית מאשר קודם.

פרדי וידר: צרך לזכור שבנק הוא עסק.

יעקב ליצמן: האם אתם מקפידים על החזרת שיקים?

פרדי וידר: בנק חייב לסגור שיק על פי חוק, אין לו שיקול דעת לא לעשות כך.

יעקב ליצמן: אנחנו נגיש חוק שיבטל את זה.

דוד טל: אולי אפשר להסתפק בגמישות יותר גדולה.

פרדי וידר: הגמישות לא יכולה להתבטא בזה ששיק מוחזר לא ייספר, מכיוון שאין לבנק סמכות.

ראובן ריבלין: אחרי חודש לא יהיה אחד שיקבל שיק.

פרדי וידר: הגמישות מתבטאת בזה שהם שוקלים לגופו של עניין אם בכלל להחזיר שיקים.

פרדי וידר: אמנם אני יודע שלכל הציבור כאן יש לב רחום, אבל תתפלאו לשמוע שגם לפקידי בנקים יש.

פרדי וידר: עד כמה שאפשר הם נוטלים סיכונים.

פרדי וידר: מעבר לזה הבעיה לא ניתנת לגלגול, כמו שלא ניתן לגלגל לכל מפעל שמספק סחורה.

פרדי וידר: מפעל שמספק סחורה יכול להיות גמיש במונחי תשלומים, אבל הוא לא יכול לבוא במקום התקציב שכולנו נושאים בתור אזרחים כדי לממן את הנזקים הגדולים שנגרמו.

שמואל רוזנמן: אנחנו מפעילים קו חם שעד היום נכנסו אליו קרוב ל4500 שיחות טלפון.

שמואל רוזנמן: אנחנו מפלחים את שיחות הטלפון ורואים מה הם הדברים המרכזיים שמציקים לאותם עסקים קטנים.

שמואל רוזנמן: יש את האלמנט של אי הוודאות.

שמואל רוזנמן: אנחנו לא מדברים על אנשים שהם המנהלים הגדולים ביותר של המשק, אלא על עסק קטן שהוא גם המנהל, גם המשווק, גם העובד.

שמואל רוזנמן: הוא צריך להתמודד עם הכל.

שמואל רוזנמן: הוא מתמודד עם בעיות שהוא לא יודע איך להתמודד איתן.

שמואל רוזנמן: אחת הבעיות היא אי הוודאות של מה יהיה מחר.

שמואל רוזנמן: נכון שההסכם האחרון שנעשה נותן תשובה לחלק מהעסקים הקטנים, בעיקר בתחום של העובדים ומעסיקים, אבל יש חורים גדולים מאוד שהוא לא נותן פתרון.

שמואל רוזנמן: חייבים לבוא עם פתרון מאוד מהותי.

שמואל רוזנמן: כשיש לך מועסק והוא מקבל את המשכורת אז אין לך בעיה כי הוא מכוסה, אבל תחשוב שאתה בעל עסק כמו חנות מכולת.

שמואל רוזנמן: איך אתה מפוצה על הסחורה, או על מצב שאין לך עובדים בתוך המערכת?

אברהם בירנבאום: אין שום פיצוי על מלאי.

שמואל רוזנמן: אלו מערכות שאנחנו יודעים לפצות אותן דרך המסגרת הפורמאלית.

שמואל רוזנמן: יש פה את האלמנטים של הנזק העקיף.

שמואל רוזנמן: הנזק העקיף בעסק קטן מאוד קשה למדידה.

שמואל רוזנמן: יש לו את אפקט הדומינו.

שמואל רוזנמן: פעם אחת עם סחורה, פעם אחת עם איבוד לקוחות, פעם אחת עם להקים אותו מחדש.

שמואל רוזנמן: ממי אני מצפה?

שמואל רוזנמן: אנחנו הצענו לתת סיוע מקצועי ותומך לעסקים הקטנים.

שמואל רוזנמן: אנחנו לא מסוגלים לתקצב אותם.

שמואל רוזנמן: אנשים רוצים לדעת שיש להם גוף תומך, שיש להם עם מי לדבר.

שמואל רוזנמן: זה נותן להם הרבה.

שמואל רוזנמן: אין עם מי לדבר.

שמואל רוזנמן: הם רוצים להשמיע.

שמואל רוזנמן: נכון שלא רוצים למוטט את המערכת הבנקאית - שיקים לצורך העניין - אבל יש בעיה של אשראי.

שמואל רוזנמן: יש לנו בעיה של להיות קצת יותר נחמד.

שמואל רוזנמן: שיחת טלפון מגברת שאומרים לה שמחזירים לה את השיקים.

שמואל רוזנמן: בדרך לחיפה רצה חיזבאללה וירה טיל.

שמואל רוזנמן: אותה גברת איחרה לבנק באותו יום.

שמואל רוזנמן: כשהיא באה למחרת השיק כבר הגיעה אליה.

שמואל רוזנמן: יש אלמנטים מאוד נחמדים, אבל אני לא רואה שבאים לקראת ברמת הסימפטיה והאמפטיה שהייתי מצפה מהמערכת.

שמואל רוזנמן: זה לא חוק.

שמואל רוזנמן: זה לא פוגע בכלום.

שמואל רוזנמן: זה נותן עוד תרומה לתוך המערכת הזאת.

אוריאל לין: באזור חיפה והצפון יש כחצי מיליון עובדים.

אוריאל לין: 176 אלף במגזר המסחר והשירותים, 115 אלף בתעשייה ו-166 אלף במגזר הציבורי.

אוריאל לין: אנחנו לא מודאגים לגבי אלה שהם במגזר הציבורי, אנחנו מודאגים לגבי אלה שהם במגזר העסקי.

אוריאל לין: לא הייתי אומר שההסדר שנעשה הוא הסדר שהולם מפעלי תעשייה גדולים.

אוריאל לין: מה גרוע בהסכם?

יעקב ליצמן: אתה מדבר על העובדים?

אוריאל לין: אני מדבר על העובדים ועל העסקים.

יעקב ליצמן: אתה צריך להתייחס גם למפעלים.

אוריאל לין: ההסדר שנעשה מבוסס על פרמטר מרכזי אחד, שזה השכר של העובדים שנעדרו מהעבודה עכב המצב הביטחוני.

אוריאל לין: זה הפרמטר המרכזי שעל פיו קובעים את השתתפות הממשלה בתשלום השכר ועל פיו מודדים גם את הנזק העקיף.

אוריאל לין: גם הנזק העקיף נמדד על פי פרמטר של מספר העובדים שנעדרו מהעבודה, שכרם של אותם עובדים כפול 80%.

אוריאל לין: זה הפיצוי לנזק.

אוריאל לין: אף אחד לא רוצה לקבל בחזרה את הרווח שהלך לאיבוד.

אוריאל לין: הבעיה המרכזית היא עודף הוצאות על הכנסות.

אוריאל לין: זה מה שיכול למוטט עסקים.

אוריאל לין: הפרמטר של היעדרות עובדים אינו ישים לגבי המסחר והשירותים.

אוריאל לין: הוא אולי ישים לגבי מפעלי תעשייה גדולים.

אוריאל לין: איך נולדה השגיאה הזאת?

אוריאל לין: רוצים לעשות הסדר לגבי חיפה והצפון.

אוריאל לין: עם מי לא מדברים?

אוריאל לין: את דעתו של מי לא שומעים?

אוריאל לין: את דעתם של העסקים בחיפה והצפון.

אוריאל לין: רוצים לעשות הסדר מלמעלה, הסדר שעושים אותו בצורה פורמאלית.

אוריאל לין: אומרים לך לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים יחד עם עופר עיני, יחד עם אגף התקציבים.

אוריאל לין: זה יהיה ההסדר.

אוריאל לין: רוצים לכפות הסדר מלמעלה מבלי שמנסים לשמוע את דעתם של הנציגות הלגיטימית של ארגוני העסקים.

אוריאל לין: אנו מציעים חלופות ברורות.

אוריאל לין: אנחנו אומרים להתאים את זה למהות העסק.

אוריאל לין: אי אפשר לקחת קריטריון שהוא טוב לתעשייה ולהגיד שהוא טוב לעסקים קטנים ובינוניים.

אוריאל לין: נמצא פה עודד פלר, שהוא יו"ר לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים בחיפה והצפון.

אוריאל לין: כמעט כל הארגונים הכלכליים בחיפה ובצפון סבורים שההסדר הזה לא טוב בשבילם.

אוריאל לין: גם אלה שכאילו יוצגו על ידי לשכת התיאום.

אלי אפללו: מה יקבל הצפון כפיצוי?

אלי אפללו: מה יקבל הצפון כפיצוי על המכה הקשה, אולי אפילו אנושה שהוא קיבל?

אלי אפללו: על זה אנחנו לא מדברים.

אלי אפללו: פטור ממס של 13% שניתן לקו העימות צריך להינתן לכל אזור הצפון.

אלי אפללו: גם פטור ממס ערך מוסף צריך לתת.

אלי אפללו: אם הממשלה תחליט לתת להם את זה כפיצוי זה ישפר את המצב הקשה.

אלי אפללו: אם אנחנו מדברים על פיצויים כאלה ואחרים, אז זה לא יעזור.

ראובן ריבלין: אתה מדבר על פטור ממס באופן רטרואקטיבי?

אלי אפללו: מהיום והלאה.

אלי אפללו: אני מדבר על להרחיב את קו העימות.

חיים ברביבאי: יש דרגות שונות של עימות.

חיים ברביבאי: אני לא מדבר על דרגות.

חיים ברביבאי: יש כאלה שיקבלו 25%, יש כאלה שיקבלו 13%.

חיים ברביבאי: הדבר הזה הוא דבר מאוד חשוב.

חיים ברביבאי: אנחנו מדברים על עסקים קטנים ובינוניים.

חיים ברביבאי: הנושא החשוב ביותר בעסקים הקטנים הוא המלאי.

חיים ברביבאי: מה קורה לחנות נעליים שקנתה נעליים בשביל הקיץ או חנות בגדים שקנתה בגדים לקיץ?

חיים ברביבאי: איבדנו את כל העונה.

חיים ברביבאי: מה הם יעשו עם המלאי הזה?

חיים ברביבאי: זה מלאי אופנתי, זה מלאי עכשווי שאין מה לעשות איתו.

חיים ברביבאי: איזה פיצוי יתנו לו על האשראי?

חיים ברביבאי: אם לא תתנו פיצוי על המלאי זה כאילו שלא עשינו כלום.

חיים ברביבאי: הרסנו מאות ואלפים של עסקים קטנים.

חיים ברביבאי: זה הבסיס.

חיים ברביבאי: הנושא האחר זה הנושא של הבנקים.

חיים ברביבאי: אדוני היושב-ראש, אמרת שנפתור את הבעיה של הבנקים.

חיים ברביבאי: אנחנו יכולים לעשות את החוק הזה.

חיים ברביבאי: אני תומך בך, אדוני היושב -ראש, בעניין הזה.

חיים ברביבאי: אנחנו מדברים רק על עסקים בצפון.

חיים ברביבאי: שם נפלה המכה.

חיים ברביבאי: שם עסקים סגורים.

חיים ברביבאי: איזה אדם אמר לי אתמול שיש לו שיקים שהוא פרס ושהוא בטח יהיה מוגבל בגללם.

חיים ברביבאי: איזה אשראי יתנו לו?

חיים ברביבאי: מאיפה יהיה לו מאיפה לשלם את האשראי אם יש לו את המלאי הזה שהוא לא יכול למכור?

חיים ברביבאי: אני מבקש שתחשבו על פתרונות, לא על דברים שאי אפשר ליישם.

ראובן ריבלין: מנכ"ל משרד ראש הממשלה, אמרת שאתם בעיקר עוזרים לחלשים.

ראובן ריבלין: האנשים שנשארו באותם מקומות הם רק האנשים החלשים.

ראובן ריבלין: אין לכם צורך לחפש.

ראובן ריבלין: אותם אנשים שנשארו בצפון אלה הגיבורים שעובדים בתוך המערכות, או האנשים שלא יכלו לצאת מהמקום.

ראובן ריבלין: צריך להבין שהרשויות המקומיות הולכות להתמוטט כי גם ארנונה הן לא יקבלו.

ראובן ריבלין: לגבי הנושאים של מפעלים עונתיים כמו בתי המלון.

ראובן ריבלין: אם לא ניקח בחשבון את העובדה שכל פרנסתם לשנה מרוכזת בשלושת החודשים שאנחנו מדברים עליהם, הרי שלא נתנו את דעתנו למצב שבו הם נמצאים ושהם לא יכולים להתמודד איתו.

ראובן ריבלין: על עסקים קטנים דיבר אלי אפללו.

ראובן ריבלין: אני מצטרף לדבריו בכל ליבי.

ראובן ריבלין: לגבי הרשויות המקומיות.

ראובן ריבלין: יש ברשויות המקומיות אנשים שבאים לעבודה.

ראובן ריבלין: במקום לעבוד 8 שעות הם עובדים 24 שעות מסביב לשעון.

ראובן ריבלין: צריך לראות דרך שאותם אלה שבאו לעבוד יקבלו גם פיצוי, יקבלו איזו שהיא תמיכה, איזה שהוא עידוד על העובדה שהם עבדו ושהם למרות המצוקה ולמרות האפשרות שלהם לצאת מהמערכה הם פעלו במערכת בצורה בלתי מוגבלת.

ראובן ריבלין: הם אותם אנשים אשר במקרים רבים לא קיבלו משכורות ובכל זאת באו והתמודדו עם המערכה.

ראובן ריבלין: למערכת העירונית, כפי שאנחנו התרשמנו כשביקרנו בצפת, בחצור, בראש פינה ובכרמיאל יש הוצאות רודפות.

ראובן ריבלין: צריך לראות איך אתה מעמיד את אותן רשויות מקומיות על הרגליים.

ראובן ריבלין: לאחר מכן נתמודד עם אותן שאלות שהיית עתיד להתמודד איתן עם כניסתך לתפקיד.

ראובן ריבלין: הדבר הזה מצריך טיפול שורש.

ראובן ריבלין: לגבי בזק והדואר.

ראובן ריבלין: יש תלונות רבות מאנשים על כך שהשירות האוניברסאלי לא ניתן מהטעם הפשוט שאין עובדים שבאים לתקן את המערכות.

ראובן ריבלין: אלה דברים שצריכים להבין.

ראובן ריבלין: אנחנו מחויבים בשירות אוניברסלי.

ראובן ריבלין: התפקיד של בזק והדואר הוא לתת שירות.

ראובן ריבלין: זה לא התנדבות ולא אלטרואיזם, זה דבר שהוא חובה.

ראובן ריבלין: לא נוכל לקיים את המערכת במדינת ישראל אם יהיו איזה שהם סדקים בחובה הבלתי מתפשרת לקיים את כל המערכות האוניברסאליות.

רות רלבג: אנחנו הסברנו בקצרה את מה שקורה במערכת הבריאות מאז הלחימה.

רות רלבג: נכון לאתמול פינינו את בית החולים מזרע.

רות רלבג: חלק מהחולים העברנו לבית חולים אברבנל, חלק מהחולים העברנו לבית חולים שער מנשה.

רות רלבג: פינינו את כל בית החולים, את כל מערך החרדה העברנו.

רות רלבג: מכיוון שמדובר בחולי נפש היתה חשיבות לשלוח את המטפלים ואת כל הצוותים יחד עם החולים כדי לטפל בהם במקומם החדש.

רות רלבג: רוב המשפחות של העובדים נשארו בצפון.

רות רלבג: העובדים יורדים למשמרות של 72 שעות.

רות רלבג: זה דורש מאיתנו הוצאות של היערכות ותגבור הוצאות השכר בבתי החולים הספציפיים האלה.

רות רלבג: תקציבי בתי החולים הם רובם ככולם מותני הכנסה.

רות רלבג: אם הם לא יצליחו להשיג את ההכנסות הם לא יוכלו להתקיים באופן שוטף ולהוציא את הוצאותיהם שמורכבות מתקציבי פעילויות ותקציבי שכר.

רות רלבג: הפערים נמדדים נכון מ12 ביולי עד היום בכ61 מיליון שקל אובדן הכנסות.

רות רלבג: בצד ההוצאות יש תוספת שנובעת בעיקר מגידול פעילויות.

רות רלבג: היא עומדת על היקף של כ12 מיליון שקל נוספים.

רות רלבג: המערך של לשכות הבריאות שלנו, שנותן תמיכה בפתרונות של תיאום בין קופות החולים, תמיכה במערך השירותים לספקים פרטיים, תמיכה באלה שמבצעים טיפולי דיאליזה, באלה שמבצעים את כל התמיכה בקהילה, נעשה באמצעות הלשכות.

רות רלבג: הן כרגע לא צריכות שום תגבור.

רות רלבג: הן עושות אמנם עבודה מוגברת, אבל לא עומדות כרגע בתוספת הוצאה.

רות רלבג: פינינו עד לרגע זה כ360 קשישים מהצפון שנמצאים במסגרות של בתי אבות.

רות רלבג: בתי האבות הם בבעלות פרטית.

יעקב ליצמן: יש לך חוב במשרד הבריאות לעזור למד"א ולזק"א.

חיים אורון: גם הגמלאות של ביקור חולים לא הגיעו למרות כל ההבטחות.

מגלי והבה: לגבי הרנטגן בחדר המיון בצפת שעלותו כמיליון וחצי שקל.

מגלי והבה: בית החולים נמצא תחת אש.

מגלי והבה: יש שם פצועים.

מגלי והבה: יש סכנה בלהוציא פצוע למחלקות חוץ.

מגלי והבה: דיברנו על מיליון וחצי שקלים.

יעקב ליצמן: אני מציע לך להעלות את זה בפורום אחר.

רות רלבג: בסיוע של משרד ראש הממשלה קיבלנו את התקציבים למיגון.

רות רלבג: המיגון הושלם במלואו.

רות רלבג: אתמול הייתה פגיעה ישירה בבית חולים בנהרייה.

חיים אורון: שמעתי ששר האוצר הגדיר את ההסכם הזה כהסכם קונפקציה.

חיים אורון: זאת אחת הבעיות.

חיים אורון: אני בדרך כלל חסיד של קונפקציות, אבל לפי דעתי יש פה צורך בכמה התאמות שהן בעייתיות.

חיים אורון: ההסכם חל רק על חודש יולי.

חיים אורון: הוא סופי.

חיים אורון: אני מברך את כל האנשים שבטוחים בכל הדברים האלה.

חיים אורון: הוא לא חל מעבר לחודש יולי.

חיים אורון: הסופיות שלו נראית לי קצת בעייתית.

חיים אורון: למה היא קצת בעייתית?

חיים אורון: כי היא מתייחסת לפרמטר אחד.

חיים אורון: הפרמטר של ההיעדרות הוא פרמטר מרכזי, אבל הוא לא פותר את הבעיה במפעלים קטנים שבהם מרכיב העבודה הוא מאוד נמוך, או לחילופין של שני מפעלי תעשייה שבאחד מרכיב העבודה מאוד גבוה ובשני מרכיב העבודה מאוד נמוך.

חיים אורון: כאשר מרכיב העבודה מאוד גבוה הפיצוי סביר.

חיים אורון: אני מכיר כמה מפעלי תעשייה שהם עתירי הון ועתירי ידע.

חיים אורון: מרכיב העבודה בהם לא מבטא את הבעיה.

חיים אורון: מפעל אחד הצליח להגיע מצב שלא יהיו בו היעדרויות בכלל, אבל יש לו המון נזקים עקיפים.

חיים אורון: היו הפסקות חשמל, הוא שלח את הקונטיינרים לאשדוד ולא לחיפה, הוא לא מצליח להביא בעלי מלאכה שהוא תלוי בהם.

חיים אורון: זאת מציאות שהחיים יצרו אותה.

חיים אורון: אני לא מדבר מתוך דמיון, אני מדבר מתוך שיחות עם כל מיני אנשים.

חיים אורון: יש אלי אין סוף פניות.

חיים אורון: מפעל לקח את כל העובדים שלו ושיקם אותם במרום הגולן בצימרים כדי שהם יעבדו.

חיים אורון: הוא כל בוקר הסיע אותם ממרום הגולן לעמק החולה.

חיים אורון: אין על זה שום פיצוי.

חיים אורון: אני חושב שמוכרחים למצוא פה איזו שהיא מידה של גמישות.

חיים אורון: אני מקבל את מה שאמרה יעל קודם על החקלאות.

חיים אורון: גם אם הוא נותן תשובה של 80%, 90% ולא נותן תשובה לבעל האגסים שיש לו פרי מיוחד זה בסדר.

חיים אורון: אם הוא לא רוצה את זה, שילך למסלול האחר.

חיים אורון: אם הוא מסתפק בלקבל את המסלול הירוק, 100%.

חיים אורון: אותו דבר גם פה .

חיים אורון: יש המון דוגמאות שמצטברות שאין להן תשובה.

חיים אורון: יש פה סעיף שמחריג את הרשויות המקומיות ואת עובדי המדינה.

חיים אורון: לא שעיני צרה.

חיים אורון: האם ה20% לא חלים עליהם, או שאותם כללים שחלים לגבי עובדים אחרים יחולו גם עליהם?

חיים אורון: לא יכול להיות שלא יהיה בונוס למי שבא לעבודה.

חיים אורון: אתם יודעים מה, בואו נהפוך את ה20% לכיוון השני.

חיים אורון: הוא בא לעבוד במפעלים לא מוגנים בחיפה ובמקומות אחרים.

חיים אורון: אין הצדקה שהוא לא יוכל לקבל 20%.

חיים אורון: זה לא בשמיים, זה לא סכומים גדולים.

חיים אורון: זה איזה שהוא ביטוי של הערכה.

חיים אורון: אי אפשר להעמיס את זה על המעסיקים.

חיים אורון: חלקם עושים את זה כאיזו שהיא אקסטרה מיוחדת.

חיים אורון: לא כולם יכולים לעמוד בזה.

חיים אורון: מי שלא יכול לעמוד בדברים האלה זה בדרך כלל מי שמצבו יותר קשה.

יעקב ליצמן: או מי שהמפעל שלו נסגר והוא נשאר.

חיים אורון: זה מקרה פרטי של מה שאמרתי קודם.

חיים אורון: הנושא הנוסף שאני חושב שאתה, אדוני היושב-ראש, תוקף אותו באופן טיפה צר הוא הנושא של האשראי.

חיים אורון: הבעיה לא תיפתר על ידי כך שלא יחזירו שיקים.

חיים אורון: יש אחד שלא משלם בשיקים, הוא משלם על חומר גלם בחו"ל במכתבי אשראי של מאות אלפי שקלים.

חיים אורון: הוא תקוע.

חיים אורון: הוא תקוע כי חלק מהקליינטים שלו לא שילמו.

חיים אורון: מוכרח להיות פה מהלך אשראי רציני שיש בו שני מרכיבים - הבנקים והממשלה.

חיים אורון: זה לא ייגמר בזה שיתנו ערבות.

חיים אורון: האנשים האלה הם קליינטים של הבנקים.

חיים אורון: הם מסכנים המון.

חיים אורון: רובם קליינטים לא כל כך גרועים.

חיים אורון: עכשיו יתחיל הוויכוח איך יהיה מרכיב הסיכון בין ערבות מדינה ובין המערכת של הבנקים.

חיים אורון: התוצאה של זה צריכה להיות פתיחת אשראי משמעותית.

חיים אורון: אוריאל, זו התשובה הרצינית.

חיים אורון: אם העניין ייגמר בשבועיים שלושה, אז אשראי נדיב יכול לפתור חלק גדול מהבעיות.

שלי יחימוביץ': אני חולקת עליך אישית, רענן, ואני אפילו מעט מצטמררת כשאתה מביא את עמותות החסד כחלק מהפתרון המבני שהממשלה נותנת.

שלי יחימוביץ': כולנו חרשנו קילומטרים על קילומטרים, שעות על גבי שעות, ימים ושבועות בצפון.

שלי יחימוביץ': ראינו בצער ובכאב את משרדי הממשלה נוכחים נפקדים.

שלי יחימוביץ': לוואקום שנוצר שם נכנסות עמותות החסד שכוונותיהן טובות.

שלי יחימוביץ': אני לא רוצה להגיד מילה רעה על מעשים טובים בין אדם לחברו ועל כל תחושת הנתינה הנפלאה של תושבי המרכז ביחס לצפון, אבל מבנה מאורגן בצורה כזאת שתופס את מקומה של המדינה זה דבר שצריך להיחרד ממנו.

שלי יחימוביץ': זאת נסיגה של המדינה מתפקידיה המרכזיים.

שלי יחימוביץ': איך אפשר להטיל ספק בכך שהמדינה צריכה לספק מזון, חינוך ובריאות ולא עמותות חסד?

שלי יחימוביץ': אני לא מדברת על הציניות של בעלי העסקים.

שלי יחימוביץ': מספר לי ראש רשות גדולה על כך שנוחי דנקר התקשר אליו וסיפק לו 18 אלף מנות מזון.

שלי יחימוביץ': עשיתי חשבון וגיליתי שעל כל שקל שנוחי דנקנר נותן, 8 שקלים הולכים לפרסום ויחסי ציבור של השקל הזה.

אלי אפללו: יש כאלה שלא נותנים.

שלי יחימוביץ': חברים, זאת הערה במישור האידיאולוגי על כך שעמותות החסד נכנסנו במקום משרדי הממשלה.

שלי יחימוביץ': זה רע, זה מדאיג ולא ציוני.

שלי יחימוביץ': אני לא הבנתי את העניין של הרשויות בהסכם.

שלי יחימוביץ': העובדים יפוצו על כסף שהם לא קיבלו ממילא?

שלי יחימוביץ': רשויות שלא משלמות שכר כבר 7 חודשים קיבלו עכשיו סכום כדי לשלם משכורת של חודש אחד.

שלי יחימוביץ': באופן חריג ביותר אני מוצאת את עצמי מסכימה עם אוריאל לין.

שלי יחימוביץ': 40 אלף העסקים הקטנים הם חוט שידרה, הם בסיס לחיים העסקיים, החברתיים, הקהילתיים בצפון.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא יכולים להפקיר אותם.

שלי יחימוביץ': ההסכם שנחתם הוא הסכם טוב.

שלי יחימוביץ': אני מרוצה שהוא נחתם רק לחודש אחד.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא יכולים להפקיר את 40 אלף העסקים הקטנים האלה.

שלי יחימוביץ': ההסכם הזה לא נותן מענה להפסדים עתידיים, בוודאי לא לבעלת החנות לחפצי נוי ומתנות יום הולדת בכפר ורדים שפגשתי, שהיא עובדת יחידה בחנות שלה.

שלי יחימוביץ': היא לא תקבל שום פיצוי.

שלי יחימוביץ': העסק שלה מושבת, הוא יסבול גם למפרע.

שלי יחימוביץ': צריך להקשיב לפתרונות שהם מציעים.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להצטרף לחברי שמבקשים מדרגה נוספת לאלה שבאים לעבודה.

שלי יחימוביץ': זה הזמן שנקרא באופן הרציני ביותר ונפציר בשר האוצר לחזור בו מהורדת המע"מ באחוז אחד.

שלי יחימוביץ': צריך לגייס משם שלושה וחצי מיליארד שקלים.

מגלי והבה: אני חי בצפון, אני יודע מה עובר על יישובי הצפון.

מגלי והבה: אני רוצה להקדיש פינה ליישובי המיעוטים, בעיקר ליישובים שלחלק מהאנשים אין לאן לעזוב.

מגלי והבה: הם לא עזבו את הבתים שלהם.

מגלי והבה: כשאנחנו שומעים על ירי במעלות, אז זה לא רק מעלות, זה גם ירכא, בית ג'אן.

מגלי והבה: הטילים האלה נופלים במקומות שאנשים לא עזבו.

מגלי והבה: אין להם מרכיבי ביטחון בסיסיים.

מגלי והבה: יש מעט מאוד מקלטים.

מגלי והבה: אין להם אפילו רכב ביטחון שייקח אותם למקלט.

מגלי והבה: ראשי הרשויות בצפון השמיעו את הצעקה שלהם.

מגלי והבה: אני מברך את מי שהחליט לתת משכורת ברשויות השונות.

מגלי והבה: נכון להיום ישנן רשויות ש8 חודשים העובדים בהן לא מקבלים משכורות.

מגלי והבה: אין להם אפילו במה להאכיל את הילדים שלהם.

מגלי והבה: קיבלנו כולנו את הרשימה.

מגלי והבה: אמרנו שמנכ"ל משרד הפנים ייתן מענה ליישובים.

מגלי והבה: אני רק יכול להזכיר את ירכא, את ג'וליס, את בקיעין שהקטיושות שם נופלות כמו גשם.

מגלי והבה: אנשים לא מקבלים משכורות כבר חודשים רבים.

מגלי והבה: לא יכול להיות שלא ניתן פתרון.

מגלי והבה: אני מכיר את הבעיה של קריית שמונה.

מגלי והבה: אני מבקש ממנכ"ל משרד הפנים לתת מענה לאותם יישובים ש7 חודשים ו9 חודשים לא קיבלו משכורות.

שמעון יפרח: אני רוצה לדבר בשם האוכלוסיות החלשות ששמעתי שנשארו שם.

שמעון יפרח: אני מסייר אצל האוכלוסיות האלו.

שמעון יפרח: חלק מהאוכלוסיות האלו הן אוכלוסיות חלשות.

שמעון יפרח: ההתמודדות של ראשי הרשויות זה לא רק עם האוכלוסייה שנשארה, אלא גם עם האוכלוסייה שעזבה.

שמעון יפרח: אנחנו בקשר איתה.

שמעון יפרח: המצוקה כשהם יחזרו תהיה יותר גדולה.

שמעון יפרח: נושא של מימון ביניים כמו שהמנכ"ל הציג הוא סוגייה מרכזית.

שמעון יפרח: אנחנו עשינו דיונים עם ראשי הבנקים, דיברנו עם עסקים קטנים.

שמעון יפרח: הנושא של מהירות התגובה חשוב.

שמעון יפרח: היינו רוצים להדגיש את אותן אוכלוסיות, את אותן רשויות ואת אותם עסקים קטנים.

סטס מיסז'ניקוב: יש לי הרגשה שתושבי הצפון מנהלים מלחמה נגד חיזבאללה, לא מדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: גם מבחינת פגיעה אנושה בעסקים ובבעלי עסקים, גם מבחינת פגיעה אנושה בענפים שלימים כמו מלונאות וחקלאות, גם פגיעה בעובדים.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מסכים איתך, חבר הכנסת אורון.

סטס מיסז'ניקוב: מה פתאום אתה עושה הבדל בין מי שהגיע לעבודה ובין מי שלא הגיע?

סטס מיסז'ניקוב: אם אין לי עצבים חזקים ואני לא הגעתי לעבודה כי אני מפחד, אז עכשיו אני צריך להיות ניזוק מהעניין הזה?

חיים אורון: אני דיברתי על לשפר את מי שהגיע לעבודה.

סטס מיסז'ניקוב: אותם עובדים שאנחנו רוצים לקצץ מהם 20% יושבים במקלטים, הם נהרגים, הם סובלים מהפצצות.

סטס מיסז'ניקוב: מהם אנחנו רוצים לקחת 20% .

סטס מיסז'ניקוב: עסקים קטנים.

סטס מיסז'ניקוב: אני גיבשתי איזו שהיא הצעת חוק.

סטס מיסז'ניקוב: אני אבקש מחברי חברי הכנסת להצטרף אליה.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לשתף את ראשי הארגונים הכלכליים .

סטס מיסז'ניקוב: מדובר על כך שהמדינה תיקח אחריות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו יודעים שבעלי עסקים קטנים נדרשים להציג פתרונות ב100%.

סטס מיסז'ניקוב: אני מתחבר אליך, חבר הכנסת ליצמן, בהקשר הזה של שיקים שלא ייחשבו בעניין של השיקים ללא כיסוי.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שאת הארנונה אנחנו צריכים להפחית בעת המלחמה לאותם עסקים.

סטס מיסז'ניקוב: אסור כמובן להפיל את זה על ראשי הרשויות.

סטס מיסז'ניקוב: אני סיירתי הרבה ימים והרבה שעות בערי הצפון.

סטס מיסז'ניקוב: אני מסתכל על ראש עיריית צפת.

סטס מיסז'ניקוב: האנשים האלה גיבורים.

סטס מיסז'ניקוב: הם נשארו להילחם לבד נגד חיזבאללה בלי עזרה של הממשלה, בלי עזרה מוועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: ועדת הכספים מגיעה לצפת ולא נותנת פתרונות.

סטס מיסז'ניקוב: איך צריך להרגיש ראש עיריית צפת כשוועדת הכספים לא מספקת לו פתרונות?

סטס מיסז'ניקוב: אני מתחבר למה שאמר אביגדור יצחקי במקלט בכרמיאל לגבי כך שנתחיל להזרים כספים גדולים, לא 50 מיליון או 100 מיליון שקלים.

סטס מיסז'ניקוב: זה כמו אקמול למת.

סטס מיסז'ניקוב: צריך להזרים כסף גדול לרשויות המקומיות.

רענן דינור: נערכת עבודה מקיפה לגבי חיזוק כלכלת הצפון ביום שאחרי.

רענן דינור: כל תכלית העבודה הזאת היא בדיוק לעסוק בשאלות האלו.

רענן דינור: ה100 מליון שקל זה אומדן, זה לא בחינת נזקים של הרשויות.

רענן דינור: צריך לקחת בחשבון שאנחנו בתקופה של אומדנים.

רענן דינור: אם אני אכניס את המשק למצב שכל נזק ישולם רק לאחר מדידתו, אתם יודעים ודאי מתי אנשים יקבלו כסף.

רענן דינור: חוק מס רכוש עובד בשיטה של הוכחת נזק בפועל.

רענן דינור: ההסכם שמביא שר האוצר לוועדת הכספים אומר שאנחנו לא נמצאים בעולם של הוכחת נזק בפועל, אנחנו עוסקים בנוסחה.

רענן דינור: הנוסחה הזאת היא נוסחה זמנית.

רענן דינור: תפקידה של הנוסחה הזמנית הזאת לאפשר מיד שחרור של פיצוי עקיף שאיננו מגיע רגיל על פי חוק מס רכוש למי שאינו תושב יישובי.

רענן דינור: .

רענן דינור: אף אחד לא טען שזה חשבון סופי לעניין נזקים עתידיים.

רענן דינור: נאמר שזאת התחשבנות עד סוף החודש הזה, מתוך מגמה לא ליצור מצב שבו לעובדים לא ישתלם להגיע לעבודה.

רענן דינור: איש לא אמר שדרך ההתחשבנות היא סופית, כי יש קושי לעשות חשבון סופי מול הרשויות וגם מול המשק.

רענן דינור: אני מסכים שהחלשים נשארו.

רענן דינור: אני הכנסתי בסוג הסיוע שאנחנו נותנים ילדים, זקנים ואנשים עם מוגבלויות.

רענן דינור: אני מסכים שנשארו אנשים חלשים, בעיקר חלשים כלכלית.

רענן דינור: אנחנו נותנים לזה מענה בשורה שלמה של אמצעים ישירות למקלטים.

רענן דינור: אי אפשר להגיד שזה מענה אידיאלי.

רענן דינור: כממשלה היינו רוצים שהעורף יתפקד מלא בשגרת חירום.

ראובן ריבלין: ישירות באמצעות הרשויות?

רענן דינור: ישירות באמצעות הרשויות.

רענן דינור: לגבי נושא של שירותי דואר, בזק.

רענן דינור: שירותי הדואר עובדים כסדרם.

רענן דינור: במקום שיש בעיה אנחנו ניתן מענה.

רענן דינור: אין בעיה של דואר, זולת בעיית דואר נע.

רענן דינור: כך גם לגבי שירותי הבזק, כולל השירותים שניתנים על ידי החברות הסלולאריות.

ראובן ריבלין: יש תלונות על כך שחבילות לחיילים עדיין לא נשלחו.

רענן דינור: זה מטופל.

רענן דינור: סך כל התמונה הבוקר יותר טובה משבוע שעבר.

רענן דינור: יש לנו במנ"ל רמת דיווחים, כולל גם נושא של מידע לגבי החבילות בסניפים.

רענן דינור: אתה מוזמן לקבל כל מידע.

חיים אורון: בסעיף ז' כתוב: "הפיצוי לפי האמור לעיל הוא פיצוי סופי".

רענן דינור: עד סוף חודש יולי.

יעקב ליצמן: ב13:00 יבואו נציגי האוצר.

יעקב ליצמן: אנחנו נשאל אותם על ההסכם הזה.

רענן דינור: כיוון שמ1 באוגוסט אנחנו לא יכולים להגיד לך על נזקים תוך כדי וגם שאחרי.

רענן דינור: .

ראובן ריבלין: כמה אתה נותן למשרד הפנים כדי שיוכל להושיע את הרשויות?

רענן דינור: 100 מיליון.

ראובן ריבלין: זה לא יספיק.

רענן דינור: הנושא האחרון זה העניין של עמותות החסד.

רענן דינור: חוקי החירום של מדינת ישראל, לרבות התארגנות מל"ח, אין להם חובה לספק מזון לציבור.

רענן דינור: יש טעות נפוצה.

רענן דינור: תפקיד המדינה בעיתות חירום זה להבטיח את קיומו של המוצר.

רענן דינור: מערך החירום של מדינת ישראל, באמצעות שירות המזון, לא מחויב לספק מזון לתושבים.

יעקב ליצמן: תודה רבה, הישיבה נעולה.