ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 55, 2006-08-01 10:30

משה כחלון: אני שמח לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת פה בחיפה.

משה כחלון: ראשית, אני רוצה להודות לראש העיר על קבלת הפנים, קבלת האורחים.

משה כחלון: אנחנו היינו מעדיפים לבוא בנסיבות אחרות, אבל אלה הנסיבות, אלה הם חיינו ואנחנו מתאימים את עצמנו.

משה כחלון: אני באמת רוצה להתחיל בלשבח את כוחות הביטחון, משטרה, מד"א, כיבוי, זק"א וכמובן את התפקוד של העירייה בניווטו של ראש העיר, יונה יהב, שבאמת הפגין מנהיגות והרגיע את התושבים ומטפל בבעיות "תחת אש", תוך כדי תנועה, בלי לחץ, בצורה מעוררת כבוד והתפעלות וכמובן ראשי ערים בסביבה, ראש עיריית נשר אני מבין אמר שנשר שספגה מכות איומות, פשוט לא שומעים אותם וזה מעיד על הנהגה חזקה, הנהגה יציבה, הנהגה מנוסה.

משה כחלון: אותו דבר רפי ורטהיימר בקריית-ביאליק, ידידי ראש עיריית הכרמל, מכרם חסון ואני גם שמח שאתם כאן, על-מנת שחברי ועדת הכלכלה ישמעו אתכם.

משה כחלון: הישיבה התחילה קצת מאוחר משום שחברי הכנסת נתקעו בפקקים ואנחנו ארבעה שבועות מתפללים שיחזרו הפקקים לחיפה וברוך השם חזרו ואנחנו מקווים שיהיו עוד הרבה פקקים.

משה כחלון: פעם התלוננו על כך שיש פקקים, היום אנחנו מרוצים – שיהיו פקקים ושתהיה תנועה, כי בתקופה האחרונה הדבר שהכי פעיל היה, זה הכביש מחיפה לתל-אביב, אני מקווה שהכיוון ישתנה עכשיו.

משה כחלון: אתמול ועדת הכספים של הכנסת אישרה את התקנות של ההסכם, יש עליו השגות, יש שמרוצים, יש שמרוצים פחות.

משה כחלון: אנחנו נשמע אתכם כאן היום, את נציגי המגזרים, כלכליים, סוחרים, ואני אתחיל בסדר הבא – ראש עיריית חיפה יסקור את מה שעבר על העיר הזאת בשלושה שבועות או ארבעה שבועות האחרונים, גם בשם דוד עמר, גם בשם ראשי ערים אלא אם עוד ראש עיר יירצה, אנחנו נשמח לשמוע, מפקד מחוז הצפון, ניצב דן רונן, ייתן סקירה על המצב בצפון ולאחר מכן אנחנו נדון בהשלכות הכלכליות של הלוחמה בצפון על האזור.

2371: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, מוזמנים.

2371: בהחלט ישיבה היסטורית, אני לא זוכר שכמותה בעיר הזאת בהרכב כזה.

2371: חבל על הנסיבות, הייתי רוצה שהנסיבות תהיינה נסיבות כלכליות מעודדות אבל אני בהחלט מרוצה מאוד על היוזמה של היושב-ראש שהוא גם בן העיר הזאת וגם דואג תמיד להביא ולהשמיע את ענייניה במקומות הנכונים וזאת הזדמנות גם להודות לו.

2371: המלחמה הזאת שנכפתה עלינו באה עלינו בהפתעה רבה, על כולנו, אבל היא מצאה את עיריית חיפה ככזו מאוד ערוכה.

2371: היא מצאה את עיריית חיפה מאוד ערוכה מהטעם הפשוט שהעירייה, על כל מחלקותיה והנהגתה, התאמנה מזה שנה תמימה למקרה של אסון.

2371: אנחנו קיבלנו כסף אמריקאי מהג'וינט, שאפשר לנו את כל הנהגת העירייה ומחלקותיה לאמן בצורה מאוד אינטנסיבית מעל שנה, ובגלל יחסים מאוד מיוחדים שהתהוו כאן לרוחב עם המשטרה, הנהגתה של המשטרה המקומית וגם במחוז, פיקוד העורף, מכבי האש ומגן-דוד, הסכימו כל הגורמים האלה לחבור לאימונים שלנו.

2371: האימונים שלנו נעשו בירושלים בתנאי מעבדה ואנחנו גם שבועיים לפני פרוץ המלחמה הזאת, עשינו עם הצבא תרגיל ענק בכל האזור של יגור והנה באה הקטסטרופה ואנחנו היינו מאוד מאוד מוכנים וכתוצאה מהאימונים האלה, גם הסכמנו כולנו לחבור יחד למפקדה אחת ואנחנו המקום היחיד בארץ שמתפקד במפקדה אחת רב-זרועית, תחת הנהגה אחת, דבר שאני כמובן כפועל יוצא מהניסיון שהצטבר במלחמה הזאת, מייעץ לכל מי שצריך להחליט בעניינים כגון אלה, להפוך את זה לדבר שהוא יחול על כל הארץ הזאת.

2371: הדברים באים לידי ביטוי בתפקוד כשקורים אסונות והעיר הזאת עברה מטח של 70 טילים, מהם 33 טילים פגעו בעיר עצמה ויתרת הטילים או בשטחים פתוחים או בים והעיר הזאת שילמה בנפגעים בנפש, 11 נפגעים בנפש הבאנו לקבורה ועוד 35 פצועים ברמות שונות ואם אתם יודעים, המלחמה הזאת היא מלחמה יוצאת דופן, הטילים שניטחים עלינו הם מתוצרת סורית, הם מכילים כדוריות קטנות, עשרות אלפים של כדוריות קטנות שברגע שהטיל פוגע בקרקע קשה, הכדוריות האלה מתפזרות לכל עבר ואתם תראו בתמונות שהמשטרה תביא בהמשך, כשניצב רונן ידבר, אתם תראו שהסכנה היא מאותן כדוריות שמתפזרות לכל עבר וכל מי שנמצא בטווח של 1,000 מטר ממקום התפוצצות הטיל, אין לו שום סיכוי להישאר בחיים.

2371: "העבודה" של הכדוריות האלה כל-כך קשה, שהיא גורמת לריטוש הגופה והיו לנו אפילו בעיות קשות של זיהוי.

2371: זאת הסיבה שהנחיות פיקוד העורף היו שהאזרחים מתבקשים להישאר מאחורי מרחבים מוגנים, הכוונה היתה קירות בטון, כי הוכח שהקירות בטון האלה אינם מעבירים את הכדוריות האלה וככה יש סיכוי להישאר בחיים או לא להיפגע, כאשר אנחנו נתקפים בפגיעה של טילים.

2371: אנחנו במשא ומתן מוקדם עם כל בעלי המפעלים באזור מפרץ חיפה ואני לא רוצה להרחיב את הדיבור על המפעלים במרחב חיפה ועל מה שהם כוללים, אנחנו הגענו להסכמות שיצרו מצב בטיחותי נכון וטוב.

2371: אנחנו מסתכלים היום לאחור, מודים לאלוהים ששום דבר מיוחד באזור הזה לא קרה אבל נצטרך לשבת על המדוכה שבעה נקיים, כדי לחשוב כיצד אנחנו מטפלים באזור הזה וכאן אני רוצה לבוא ולבקש ולדרוש מוועדת הכלכלה, ותקשיבו היטב למה שיש לי לומר.

2371: אני דורש מכם לעשות הכל על-מנת שמכירת בז"ן אשדוד מאתמול לא תתקיים.

2371: כל עוד ממשלת ישראל לא פתרה את המעמד המשפטי של בתי-הזיקוק בחיפה וממשיכה לעשות את הדברים שרק פושטקים, אם מותר לי לומר את זה ככה, מתנהגים ככה, ולאחר שלוש שנים של ועדת חקירה מטעם הממשלה קבעה שבתי-הזיקוק של חיפה יעברו להיות שטח מוניציפאלי של העיר חיפה, עדיין מתכתשת חברה ממשלתית בבתי-המשפט מבלי שהיא קיבלה אישור של היועץ המשפטי לממשלה, ומונעת שלוש שנים מלהעביר את השטח הזה לאחריות עיריית חיפה, לא לשלם ארנונה ולהישאר אקס-טריטוריאלי למרות שאיש לא החליט על כך.

2371: שום מוסד רשמי או מוסמך לא החליט שהשטח הוא שטח אקס-טריטוריאלי.

2371: עכשיו אנחנו בזמן מלחמה והמצב הוא כזה – אין לנו שום מושג איך נראים המתקנים שמה, אנחנו לא יודעים מה המתקנים האלה מכילים, אנחנו לא התכוננו להגנה על המתקנים האלה, מכבי-האש חיפה, אין להם זכות כניסה לשמה.

2371: זאת אומרת, אם חס וחלילה קורה משהו, מכבי האש תוך כדי תנועה ילמדו מה יש ומה אין שמה, מה שאתם יכולים לתאר לכם איך תיראה התוצאה.

2371: הם לא משלמים ארנונות במאות מיליוני שקלים, הם מעבירים ב- 120 קילומטר חומרים מסוכנים בעיר שלנו ועוד כהנה וכהנה דברים.

2371: זאת שערורייה שאתם נותנים לה יד, אם אתם מאשרים את הפרטת בז"ן אשדוד, בלי שהדברים האלה מסודרים עכשיו, ללא דיחוי, מבטלים את כל המשפטים שהמתקנים האלה הולכים נגדנו ומקבלים אחת ולתמיד את ועדת החקירה.

2371: לא אני מיניתי את ועדת החקירה, לא אני קבעתי את הרכבה ולא אני השפעתי על תוצאות עבודתה ואם הם קבעו בצורה קטגורית שהשטח הזה עובר להיות שטח שיפוט של העיר חיפה, הם ידעו מה הם עושים, כנראה והם ישבו שנים וחקרו את העניין וקבעו את הקביעות שלהם.

2371: רק ממשלת ישראל רוצה לראות את ה- 800 מיליון דולר בכיס, זה יחמם להם את הכיסים, אבל את התוצאה אנחנו אוכלים.

2371: אני רק רוצה להזכיר לכולם פה ששלושה ימים לפני פרוץ המלחמה, ערוץ 2 עשה מחקר מאוד מעמיק על הזיהום אוויר באזור מפרץ חיפה, הגיע למסקנות חותכות שאחוז הנפגעים במחלות מסוכנות הוא גבוה יותר מהממוצע הארצי כתוצאה מהזיהומים של בז"ן, במיוחד בז"ן.

2371: הוא ראה גם כיצד שמה עושים כל מיני תעלולים ופעלולים שגורמים לזיהום גדול יותר בסביבה ולנו אין שליטה כי אנחנו לא יכולים, לא ליישם את חוקי איכות הסביבה שמה, לא את חוקי רישוי עסקים ולא את חוקי התכנון והבניה, כי אין לנו מה להגיד שמה, למרות שוועדה מוסמכת של הממשלה קבעה שזה שטח שלנו.

2371: אתם חייבים להחליט קטגורית שהעסקה שאתמול כל-כך שמחו לסיים אותה, לא מתבצעת עד אשר באופן מוחלט הסטאטוס של בז"ן חיפה לא מוסדר.

2371: זאת נקודה ראשונה.

2371: נקודה שנייה, לגבי הנזקים הכלכליים של העיר הזאת.

2371: יש פה 14,000 עסקים קטנים ויש פה קרוב ל- 1,000 עסקים גדולים מאוד.

2371: העסקים האלה ספגו מכה חסרת תקדים, חסרת תקדים.

2371: זה נכון שמספר לי ראש הממשלה שהיה בעבר ראש עיריית ירושלים, שהעיר ירושלים עברה אינתיפאדה ועברה יריות וכו' וכו', אבל מעולם לא קרה שהעיר ירושלים הפסיקה ככזאת לעבוד.

2371: וזה קרה ב- 21 הימים האחרונים של העיר חיפה, היא היתה סגורה ומסוגרת.

2371: שום עסק לא עבד ואם הוא עבד, מעולם הוא לא עבד בהיקף הרצוי או ההיקף שהם רגילים לעבוד בו.

2371: הנזקים הם עצומים.

2371: שלושת הארגונים הגדולים, היציגים, הגיעו לכלל הסכם שנחתם ואתם שמחים לאשר אותו, זה בסדר גמור.

2371: אבל ודאי שצודק שר האוצר שאי-אפשר לתפור חליפה לכל מקרה ומקרה.

2371: אבל חייבת להיות מסגרת שאותו מקרה שלא נתפרה לזכותו חליפה, יוכל לבוא ולשטוח את ענייניו.

2371: מה יעשה, למשל, קניון שמעסיק שני אנשים ושכל הרווח שלו הוא משכירויות שלא שולמו וחלק מהשכירויות בנו על Turn-over, שלא התקבל, מה הוא יעשה?

2371: זה בכלל לא כולל, זה לא נכלל בכל הסיפור הזה ואין לו לאן לפנות.

2371: הדבר הפשוט והראוי – להקים ועדת חריגים, לא בירוקרטית, שעובדת מהר, עם לוח-זמנים צפוף מאוד, שאנשים יקבלו מענה.

2371: כי חלק עיקרי של החוסן של העורף הוא שידעו אנשים מה ילך יום מבחינה כלכלית.

2371: זה נושא ראשון.

2371: נושא שני, מאחר ואנחנו לא יכולים לתפור חליפה לכל תושב, צריך אומץ לב לבוא ולהגיד שחיפה זכאית שבמשך שנתיים יישמו עליה את הכלל של נהרייה – מינוס 13% במס-הכנסה, במשך שנתיים, לכל תושב ותושב.

2371: מה אנחנו עושים בהצעה הזאת?

2371: אנחנו לא מכריחים את המדינה לתת Out of pocket money, אנחנו נותנים לה דרך עקיפה לעזור לפרט לשקם את עצמו, כי עד אשר הפרט ישקם את עצמו, יעברו עוד תהליכים גדולים וארוכים.

2371: אנחנו רוצים ודורשים מהממשלה שתבוא לקראתנו, לעזור לנו מחדש למצב אותנו כעיר תיירות, אנחנו רוצים חלון הזדמנויות של חמש שנים לקבל אזור פיתוח א' בתיירות ואזור פיתוח ב' בהיי-טק, כי אנחנו ערב המלחמה הצלחנו בצורה חסרת תקדים, לגרום לכך שאינטל הגדולה תכפיל את ה- R

משה כחלון: תודה רבה, אדוני ראש העיר.

משה כחלון: רק לגבי המסר הערכי והחינוכי שדיברת עליו, אתמול אחרי מאמצים רבים בוועדת כספים, הגענו למצב שישוו את התנאים שלהם, זאת אומרת שלא יענישו את מי שהגיע לכאן ופתח את הדוכן שווארמה שלו והניף את דגל ישראל בגאון, נשאר פה בעיר, לא מכר אפילו פיתה אחת, אבל הוא נשאר כדי להראות לכל העולם – הנה, אני פתוח ואני פה, ועד אתמול, עוד רצו להעניש אותו על זה.

משה כחלון: אז לתת לו Incentive אנחנו כולנו בעד אבל לפחות היה חשוב להשוות את התנאים שלו.

משה כחלון: אני מבקש ממפקד מחוז הצפון, ניצב דן רונן, בבקשה.

דן רונן: יושב-ראש הוועדה, ראש העיר המארחת הגדולה, ידידי יונה יהב, חברי הכנסת, חברי הוועדה, ראשי הרשויות, כל המכובדים כולם, שנמצאים כאן בפורום המכובד הזה.

דן רונן: מזכירת הוועדה הקצתה לי 15 דקות, הבטחתי שאני אעשה את זה בשבע דקות, אעשה את זה קצר ותכליתי.

דן רונן: אין ספק שהמינוח מלחמה בצפון בעורף הצפוני זה המינוח הנכון.

דן רונן: לתפישתי, תכף תראו את הנתונים, כ- 1,900 טילים שאנחנו בתצפיות ספרנו, בממוצעים של למעלה מ- 100 טילים שנוחתים כאן בצפון, לא יכולה להיות הגדרה אחרת למצב ביטחוני שנכפה כאן על הצפון.

דן רונן: הערה אחת.

דן רונן: הערה שנייה – אני מסכים ומתחבר למה שיונה יהב אומר.

דן רונן: מי שטורח בערב שבת בהגדרה אוכל בשבת, משום שאותם תרגילים שהוא הסביר קודם, אלו תרגילים שהגיעו למיצוי ב- 28, 29 ליוני, כתרגיל מתכלל, מסכם, של פעילות שהיא שונה כאן בעורף הצפוני מכל הארץ, שעניינה מפקדי המשטרה מובילים את כל הפעילות, את כל הפיקוד והשליטה באירועים, כל האחרים, כולל צה"ל, פיקוד העורף, ת.פ.

דן רונן: מפקדי המשטרה, לכל תרחיש שיתרחש כאן בצפון, זאת גם הסיבה גם שנכנסנו מוכנים למהלך הזה, אין שאלות, אין סימני שאלה, אין כלום, הכל עובד חלק מתקתק, כפי שהיינו רוצים שיהיה, מבלי שצפינו את המהלך הזה, שנכפה באותו יום קשה, ה- 12 ביולי, עת תקפו את שני ההאמרים בגבול הצפון.

דן רונן: ברשותכם, אני אעבור למצגת.

דן רונן: יש לנו היום במשטרה אפשרות לשקף את הנפילות של התיקים, זוהי בעצם מערכת ממוחשבת שנקראת תמונת נוף ביום רגיל, אנחנו שולטים על הניידות של המשטרה דרך אותה מערכת.

דן רונן: אנחנו גם השגנו את זה לטובת הטילים ותסתכלו מה קורה בריצוף, זה פשוט ריצוף, ריצוף של טילים מעפולה כאן, חיפה כאן, ועד כולל רמת-הגולן, כחלק מרמז אולי, לחבר את סוריה למהלך הזה.

דן רונן: התחלנו בטווחים של תשעה ק"מ, עברנו ל- 29, ל- 43, ביום שישי האחרון הגענו גם לטווחים של למעלה מזה.

דן רונן: כרגע אנחנו מדברים על שלושה טילים שזוהו בוודאות של 302 בעצם בהגדרה בטווחים של 100 ק"מ, אותם טילים בעייתיים שנושאים בקרבם עשרות קילוגרמים של חומר נפץ, סדר גודל של למעלה מ- 70.

דן רונן: הסברתי קודם, אני מסביר את הנושא של לתכלל.

דן רונן: מפקד המחוז, אני נמצא כאן, ישנו מרכז שליטה גדול שחברים בו כל השותפים שנמצאים ומיוצגים כאן באופן רצוף.

דן רונן: יש את שלושת המרחבים שלנו, יש את מג"ב שעוסק בחלק הכפרי, פיקוד העורף בדיוק הספיק לאחד את שני המחוזות – חיפה וצפון למחוז אחד, בדיוק בשטח שאני אחראי, מנחל אלכסנדר דרומה לחדרה וכל הצפון, וכל הרשויות בעצם מחוברות כאן, זה אותו פורום, אגב, אדוני היושב-ראש, שכל יום עושים הערכת מצב מתכללת לכל מה שהיה ולהנחיות של ההמשך, כולם מבינים, כולם יודעים, העסק עובד כמכונה משומנת אחת מסודרת.

דן רונן: אני לא אכנס לפרטים, מספיק אני אגיד, אמרתי – תכלול של הגופים, הערכת מצב, הפעלה של גיוס כללי.

דן רונן: הכוונה היא שהמחוז הצפוני של המשטרה, הנושא בעיקר הנטל מאז תחילת הלחימה הזו, 12 ביולי אמרנו היום ה- 21, מינימום 12 שעות לשוטר זה מינימום, סביב השעון, שלא לדבר על זה שחלק מהמשפחות כבר גם כמו כל האזרחים לא באזור, כמה קשה לשוטר לתפקד בצורה הזאת, אבל המוטיבציה בשמיים.

דן רונן: פריסה רחבה.

דן רונן: הקמנו גם מפקדה, אני לא אכנס לפרטים, הקמנו גם מפקדה לחומרים מסוכנים שעניינה להתעסק בפוקוס לכל הבעייתיות הזאת שנקראת מפרץ חיפה.

דן רונן: מפה לאזורים שתורמים לאוכלוסייה, כדי לעשות פעילות אכיפתית כנגד פורצי דירות, עבירות רכוש וכאלה, וסיוע לאוכלוסיות חלשות, הסברה ודוברות.

דן רונן: אני יכול להגיד שגם בצפת, גם בקריית-שמונה, גם בנהרייה, גם בטבריה, יש יחידות שלא עוסקות בלחימה.

דן רונן: יש יחידות שעוסקות בסיוע לאותם תושבים שנמצאים במקלטים, באזורים שהם צריכים את הסיוע המינימליסטי, אפילו בלהביא מזון, אפילו בלהביא שמיכה, מזרון, וכיוצא באלה.

דן רונן: הסברתי קודם, אנחנו מדברים על מערך תצפיות מקיף בצפון, מחובר גם לתצפיות אנושיות, גם רכבי תצפית, מסוק ועוד מערכות נוספות שאני לא אפרט, כל זה נותן אפשרות למשטרה לדעת לפעמים חצי דקה, דקה, איפה הטילים הולכים ליפול.

דן רונן: אני לא יודע אם אנחנו מבינים את המשמעות, זה הישג בלתי רגיל שאפשר בקריאת מחשב, כל הניידות מקבלות עוד חצי דקה, דקה, בטבריה.

דן רונן: המשמעות היא שכורזים לאזרחים להיכנס לבתים וכך אנחנו מזהירים נפגעים ככל שאפשר.

בנימין נתניהו: מה הקו הצפוני ביותר שאנחנו מקבלים את ההתראה?

דן רונן: זאת בעיה, אתה בדיוק שם את האצבע, נהרייה עד לא מזמן לא היתה התראה.

דן רונן: כל הקו של נהרייה ומזרחה, לא היתה התראה.

דן רונן: רק הבוקר דיברתי עם אלוף פיקוד העורף, עם ג'רי, והוא אמר לי שעכשיו התקנו ומתקנו שם יחד עם מוטורולה את ההזעקה.

דן רונן: אבל צריך לזכור, אחת הבעיות של ההתראה, מעוף של קטיושה הוא סדר גודל של בין דקה וחצי לשתי דקות, מרגע היציאה עד רגע נפילה.

דן רונן: המערכות שקיימות היום, לצערי לא בנויות לסידור הזה של הדקה וחצי וכו'.

בנימין נתניהו: אז מה זה אומר – נהרייה קריית שמונה?

דן רונן: בדיוק.

דן רונן: נהרייה קריית שמונה, כמעט שאין להם התראה סבירה.

דן רונן: היום תהיה להם אולי את אותה הזעקה שתפעל, יש להם אולי 15 שניות,

בנימין נתניהו: מעלות?

דן רונן: מעלות זה פחות או יותר אותו קו, אותו קו.

דן רונן: אבל ככל שיורדים דרומה, למשל לחיפה, אנחנו כבר יכולים לתת התראה כמעט דקה וזה משמעותי.

בנימין נתניהו: וכרמיאל?

דן רונן: כרמיאל, בואו נגיד משהו כמו 30 שניות יכול להיות, סדר גודל.

דן רונן: יש גם אזורים, שלא נתבלבל בעובדות, יש גם אזורים שאין הזעקה בכלל.

דן רונן: גם את זה צריך להגיד.

דן רונן: יש גם אזורים שאין הזעקה בכלל, משום שהמערכת הקיימת לא מותאמת לסוג המלחמה הזאת.

דן רונן: מבחינת נפילות, אם תשימו לב, אנחנו מדברים על נפילות סדר גודל של 1,900 בערים המופגזות בעיקר, נהרייה, צפת, קריית שמונה, חיפה תופשת את הביטוי המהותי משום שזאת העיר הגדולה בצפון, המטרופולין הכי גדול מצד אחד, ומצד שני – הטילים שנופלים בחיפה, זה טילים אחרים לגמרי.

דן רונן: זה 220 מ"מ, הזכיר את זה ראש העיר, עם הרבה מאוד רסס והרס.

דן רונן: אלה התאריכים, אלה הנפילות, 104 ממוצע, לא אכנס לזה.

דן רונן: מבחינת מה שקרה לנו, אנחנו מדברים על 19 הרוגים עד היום, אני כולל בתוך זה את ההרוג הבן 71 שחטף התקף לב בסמוך לנפילה.

דן רונן: מבחינתי הוא בשיוך ישיר לעניין, 19 הרוגים, למעלה מ- 1,500 פצועים.

דן רונן: אני מדבר על כל הצפון.

דן רונן: 1,516 נרשמו בבתי-חולים, פצועים.

דן רונן: לכן המספר הוא גדול.

דן רונן: המאושפזים כיום, זה המספר הנכון, גם שוטרים נפגעו לנו, סדר גודל של 20 שוטרים.

דן רונן: אלה שמות ההרוגים, לא אכנס לפירוט, אבל תשימו לב בחיפה, אמר את זה ראש העיר, טיל אחד שנפל במוסך בעצם שמונה הרוגים, כל מי שהיה שם בעצם נפגע.

דן רונן: אני לא אכנס פה לפירוטים אבל מספיק שנבהיר פה, אם ביום רגיל אנחנו עוסקים ב- 800 שוטרים בחזית, אנחנו מדברים היום 3,600 שוטרים בחזית, פי ארבע, פי חמש, הפריסה הזאת עושה את כל ההבדל בנגישות, בחילוץ ובטיפול למי שזקוק לטיפול.

דן רונן: יש לנו גם כוחות של צה"ל בסיוע ישיר.

דן רונן: אני לא אכנס לפירוט של המפקדה של החומרים מסוכנים, אבל חשוב שתדעו ששמנו לב ויש מפקדה כזאת.

דן רונן: אלה הטילים שנחתו, אם תשימו לב ל- 122 מ"מ עד ה- 302, זה הולך ועולה, הטווח הוא 110 ק"מ, בין 60 ל- 80 ק"ג חומר נפץ, אלה השלושה גם שזיהינו בנפילות בחלק המזרחי של עפולה.

דן רונן: אלה רק חלק מהדוגמאות.

דן רונן: הרכבת, אלה גופות של האנשים שעבדו ברכבת, בפגיעה ישירה.

דן רונן: כרמיאל, המפעל פה שנמצא במפרץ, נהרייה, תראו מה הרסס עושה, בת גלים, הבית שחטף פגיעה ישירה באמצע, התמוטטו חלק מהקומות.

דן רונן: שוב נהרייה, טבריה, במורג, הסבתא עם הנכד שהגיע חצי שעה קודם מנהרייה לסוף שבוע, לשבת, ומצא את מותו יחד עם הסבתא.

דן רונן: מג'דל כרום, זאת פגיעה בבית, היו שמה כמה נפילות, היו חלק גדול מהנפגעים, אבל לא הרוגים.

דן רונן: זה חלק מהאמצעים שנאספו בזירות, אמרנו שהיו ואני מדגיש, הרסס הזה, הוא הקטלני מכולם.

דן רונן: כשמדובר באותן קטיושות שנוחתות כאן, זה סדר גודל של 17 ק"ג חומר נפץ אבל בערך 30, בין 30 ל- 40,000 כדוריות.

דן רונן: מי שלא חוטף בהדף, הרסס הזה הוא קטלני, הוא רצחני, כדי להסביר את זה יותר טוב, כדור אחד, כדורית אחת זה כמו 5.56 קליע, שיורים אותו ב- M16, כדי להבין את העניין.

דן רונן: זכרנו את הטילים הגדולים יותר שמצאנו, וזאת עליית מדרגה, אני מקווה שהיכולות האלה נמחקו להם, כי אחרת זה יכול להגיע בפירוש לחיפה, אולי אפילו דרומה מכאן.

משה כחלון: תודה רבה למפקד המחוז.

משה כחלון: אני אאפשר אבל ממש בקצרה לעוד שני ראשי רשויות.

משה כחלון: ד"ר ורטהיימר, ראש עיריית קריית ביאליק.

רפי ורטהיימר: צהריים טובים.

רפי ורטהיימר: אני מברך על כינוס הישיבה כאן היום ואני לא אחזור על הדברים שיונה אמר באותן דרישות או בקשות שהוא הביע כאן היום.

רפי ורטהיימר: אולי רק כמה דברים נוספים על אותן נקודות שראש עיריית חיפה העלה.

רפי ורטהיימר: נקודה ראשונה זה התעשייה ואני ישר רוצה לדבר עליה.

רפי ורטהיימר: כמי שעבד 30 שנה בתעשייה, בישקר, ומכיר את הבעייתיות, מי שלא היה באזור התעשייה בצור שלום וראה את הכדוריות עפות לכל המקומות ופוגעות במכונת CNC אחת, לדוגמה, של חצי מיליון דולר מכונה אחת, שהושבתה ולא יכולה לספק סחורה לאלביט ואלביט עברה לספק אחר, זאת בעיה.

רפי ורטהיימר: ואני בכוונה לוקח את זה כדוגמה, כי אותם אנשים באזור התעשייה פחדו לבוא למקום עבודתם, לא באו.

רפי ורטהיימר: מקום העבודה באזור התעשייה הוא במילא כ- 60% עובדים בו רק באזור זה, הגיעו מהם מחציתם בלבד, ברגע שנפלה קטיושה במרכז אזור התעשייה, זה ירד ל- 10% נוכחות.

רפי ורטהיימר: וזאת בעיה כי אנשים העזו ובאו.

רפי ורטהיימר: מה עושים אתם?

רפי ורטהיימר: מה אומרים להם?

רפי ורטהיימר: אנחנו כראשי רשויות באנו ועזרנו ועשינו, אבל דורשים גיבוי מכאן, מהפורום הזה, איך אנחנו אותם מרגיעים, להם עוזרים, כראשי רשויות, אבל מה הלאה.

רפי ורטהיימר: נקודה שנייה.

רפי ורטהיימר: מקום כמו קריית ביאליק או מקומות נוספים, איננו מקבל מענק איזון, כתוצאה מסוציו-אקונומי 7, שאנחנו נמצאים בו ואזור תעשייה שיש לנו שהוא קורס ממילא, בגלל בתי-הזיקוק, בגלל האזור, בגלל הכימיה, בגלל כל מה שקשור ועכשיו בגלל הדברים האלה, אנחנו לא זכאים לפי נוסחת גדיש לקבל מענק איזון ואנחנו קורסים כתוצאה מהסיפור הזה.

רפי ורטהיימר: למרות שתיאורטית אזור תעשייה מניב 20 או 25 מיליון שקל באזור שלנו, אנחנו מקבלים פחות מ- 10 מיליון.

רפי ורטהיימר: אני מבקש את ועדת הכלכלה לתת את הדעת, כי אחרת עיריות שבמצב זה והמכה הנוספת הזאת, היא בעצם שתכריע.

רפי ורטהיימר: ואולי נקודה אחרונה שיונה דיבר עליה.

רפי ורטהיימר: הכדורים האלה, בניגוד לכדורים רגילים שהם כדורי רובה, הם כדורים של מסבי כדורים, כרום ניקל בקושי גבוה, שגורמים צרות הרבה יותר מכדור רגיל.

רפי ורטהיימר: תודה רבה.

משה כחלון: תודה רבה.

משה כחלון: ראש עיריית עיר הכרמל, ד"ר אכרם חסון.

22151: בוקר טוב לכולם.

22151: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אנחנו מודים לכם מאוד שבחרתם לקיים ישיבה היסטורית בעיריית חיפה שמייצגת את כל האזור.

22151: צר לי לחזור ולדבר על הבעיות שדיברנו עליהן במלחמת המפרץ שהכפרים שלנו, דליית אל כרמל ועוספייה, לא מוכנים למצבי מלחמה.

22151: מאז מלחמת המפרץ, למרות שהתרענו, לא הוקם שום מקלט, אין לנו מקלוט, למרות שאנחנו מאמינים באלוהים והכל מאללה, כפי שאומרים, אבל גם צריך להכין את עצמנו ואנחנו צריכים לקבל תקציבים לשעת חירום כדי לארגן את הדברים.

22151: אני רק להגיד לכם שאושר לי 30,000 שקל לשעת חירום, שלא קונים גנרטור להפעלת מערכת המים, חס וחלילה, אם היא תיפגע.

22151: דבר שני שחשוב להגיד לכם, אני אתמול דיברתי עם ראשי הרשויות של פקיעין, של כפר קסרא אסמיעיה ושל חורפיש, כפי שאתם יודעים נחתו יותר מ- 70 טילים רק בפקיעין לבד, שמה גם אין מקלוט, אין ציוד.

22151: עד עכשיו לא נתנו להם שום מענקים ולא שום דבר.

22151: אתמול שמעתי את יונה יהב מדבר לראש הממשלה ולשר האוצר אמר ומה יקרה יום אחרי, שלא ייראו אותנו ממטר אחד.

22151: אנחנו התרגלנו שבשגרה לא רואים אותנו ממטר אחד, הבטחה לא מתקיימת, מילה זה לא מילה.

22151: הפקידים צריכים להבין שהגיע הזמן שבשעת חירום, בשעת מלחמה, צריך לכבד את ראשי הרשויות, את התושבים שלהם ולתת להם מה שמגיע להם ואני מבקש, מאחר ויש לי כבר ניסיון, יש הרבה החלטות בוועדות החשובות שאתם עושים ומקיימים, אבל הפקידים עצמם לא מגיעים לשטח ולא מקיימים כלום וחבל שאנחנו כל פעם נבוא עוד פעם למלחמה שתגרום לתסיסה בקרב האוכלוסייה, תגרום לאי-אמון בין ראשי הרשויות ופקידי הממשל.

22151: אני מקווה שהפעם אתם גם תדאגו לכך שההחלטות החשובות שלכם ייושמו.

22151: אני רוצה גם להגיד מילה אחת על עיר הכרמל.

22151: כפי שאתם יודעים, לנו אין תעשייה.

22151: רוב החיילים המשוחררים שלנו עובדים במפרץ חיפה, ברכבת, בנמל חיפה, בכל המפעלים.

22151: ברגע שחיפה נפגעה גם אנחנו נפגענו.

22151: אנחנו עיר תיירות, כיום אין לנו תיירות.

22151: אני מבקש שתיקחו את הכל בחשבון ומגיע לנו סיוע כמו שמגיע לכל האזור.

22151: תודה רבה.

משה כחלון: תודה רבה.

משה כחלון: אני מבקש משר האוצר לשעבר, מר נתניהו, שגם הגיע להזדהות עם העיר, עם העסקים, אז בבקשה, אדוני.

בנימין נתניהו: אדוני ראש העיר חיפה, יונה יהב וראשי הערים מהסביבה, אכרם חסון מדליה עוספייה, ד"ר ורטהיימר מקריית ביאליק, וידידי דוד עמר מנשר וסגן ראש עיריית חיפה, ממלא מקום ראש עיריית חיפה, רמי לוי, חברי המועצה, חברי הכנסת שנמצאים כאן, חברי הכנסת ובראשם משה כחלון, שעושה דבר חשוב, אני חושב, בהביאו את ועדת הכלכלה הנה וזה שהוא מאפשר גם לנציגים של הארגונים הכלכליים שנמצאים אתנו כאן לומר את דברם.

בנימין נתניהו: אני מבקר פה פעם שנייה, יונה, כפי שאתה יודע, אבל אני ממשיך מכאן לטבריה ולמרר ולקריית שמונה, ואני מודה לך, אדוני יושב-ראש הוועדה, שנתת לי לומר כמה דברים כאן.

בנימין נתניהו: אנחנו צריכים להבין מהי מהות האיום, כדי לדעת איך לטפל בו גם במישור הכלכלי.

בנימין נתניהו: אתה ציטטת את ראש הממשלה שאמר דבר נכון, שירושלים עמדה במספר הרוגים גדול יותר תחת מתקפת המתאבדים של האינתיפאדה, אבל אני הערתי לראש הממשלה בעניין הזה שצריך להבין את ההבדל שאיננו נספר, איננו נספר לפי מספר האבידות גרידא, משום שטרור של מתאבדים זה שימוש בפצצה חכמה ביותר שיש, פצצת אדם.

בנימין נתניהו: הפצצה הזאת היא כל-כך חכמה שהיא מתבייתת ישר לאותו בית-קפה או למלון או למסעדה והיא מחפשת את הריכוז של האנשים.

בנימין נתניהו: ומול פצצת האדם החושבת יש קרבן חושב והקרבן החושב אומר דבר פשוט – אני יכול להמשיך את שגרת חיי מינוס הליכה לבית קפה או למסעדה, ועל כן החיים תחת מתקפת האינתיפאדה או בירושלים או בחלקי הארץ השונים נמשכו למעשה, החיים הכלכליים וגם אספקטים רבים של החיים האחרים, תחומים אחרים בחיים, נמשכו.

בנימין נתניהו: לא כן הדבר במתקפת טילים.

בנימין נתניהו: מתקפת טילים, למשל, לא נותנת לך את הפריבילגיה להיות בבית.

בנימין נתניהו: אתה יכול להיות בבית, אבל אתה צריך להיות אולי בחלקים של הבית וגם שם זה לא בטוח.

בנימין נתניהו: אתה לא יכול לצאת לעבודה, אתה לא יכול לנוע לעבודה.

בנימין נתניהו: אתה יכול, כמובן, אבל הסיכון הוא בכל מקום, כמעט בכל מקום ועל כן השיתוק של החיים הוא מאסיבי ועל כן הייתי אומר הבעיה שאנחנו עומדים בפניה, הן מבחינה ביטחונית והן מבחינה כלכלית, איננו נמדד רק במספר האבידות, אלא הוא נמדד באמת בשיתוקה של שליש מהמדינה, של שני מיליון אזרחינו שנמצאים במקלטים, זה מחיר כבד מאוד, כמובן ההרוגים זה מחיר כבד מאוד, הפצועים זה מחיר כבד מאוד ואת האיום הזה, את האיום המיוחד הזה צריך לטפל.

בנימין נתניהו: לטפל בו קודם כל על-ידי הסרת האיום.

בנימין נתניהו: קבעה הממשלה בצדק יעד של הסרת האיום, לא הרחקת האיום פיסית, כי הרי הטילים ארוכי טווח, לא הפסקת אש לכשעצמה, משום שהיא איננה עונה על סילוק האיום, האיום הזה צריך להיות מסולק.

בנימין נתניהו: זה שיש טילים ארוכי טווח במדינות אחרות, זה אינו אומר שאנחנו יכולים לקבל את הטילים יחסית קצרי הטווח הללו שמאיימים עלינו.

בנימין נתניהו: גם קנדי לא היה מוכן שבידיים הלא יציבות של רודן קובה, יהיו טילים, אף על פי שהיו טילים בברית-המועצות, ארוכים, בליסטיים.

בנימין נתניהו: כלומר, הטילים האלה חייבים להיות מוצאים ואנחנו צריכים להבין שאחרי שספגנו 2,000 – 2,000, 1,900 כן?

בנימין נתניהו: 2,000 רקטות כאן, על חיפה ועל יישובי הצפון, ומי יישורנו, כן?

בנימין נתניהו: אחרי שחטפנו את הדבר הזה, השינוי היסודי הוא קודם כל להסיר את האיום.

בנימין נתניהו: אם אני רוצה פתרון כלכלי, זה קודם כל, זה הפתרון הכלכלי והפתרון הביטחוני והפתרון הלאומי, היעד הזה הוא מוצדק, לא צריך לסגת ממנו, צריך לתת את התמיכה המלאה, כפי שאנחנו עושים, על-מנת להשיג את היעד הזה.

בנימין נתניהו: בינתיים יש מחיר כלכלי כבד, בגלל אופי ההתקפה הזאת שתיארתי קודם לכן וכאן הממשלה צריכה להתייצב והיא צריכה לעזור עכשיו.

בנימין נתניהו: היא צריכה לעזור עכשיו משום שהביטחון הכלכלי חשוב לא פחות מהביטחון הצבאי.

בנימין נתניהו: תחושת הביטחון של האדם, שיש פה כוח עליון שהתערב, כוח חיצוני, חייב לבוא כוח עליון של הממשלה שמתערב ככוח ביטחוני וכלכלי שנותן סעד.

בנימין נתניהו: אני כמוך, יונה, חושב שהקריטריון של העובדים הוא קריטריון בעייתי ביותר משום שיש עסקים שנחנקים שהם מעוטי עובדים והם נחנקים, בגלל אופי פעולתם, וכמובן שקשה מאוד לייצר קריטריונים עד רמה של העסק הפרטי, זה ברור כשמש, אבל ברור לי שהקריטריון הזה איננו מספיק ושיכול להיות שעד כשליש מהעסקים יכולים ליפול בגלל הקו השוויוני של קריטריון שוויוני שאיננו שוויוני.

בנימין נתניהו: אני לא בטוח שוועדת חריגים הזאת לא יכולה לייצר עוד קריטריונים לפני שהיא מתחילה לעסוק בכל עסק בפני עצמו.

בנימין נתניהו: אני יכול לחשוב על פתרונות, אני לא רוצה להלאות את זמנכם, אבל צריך למצוא פתרונות שהם הולכים מעבר לשאלת מספר העובדים כי אנחנו פשוט נמצאים בעולם אחר, בעולם אחר שבו עסקים רבים יכולים ונעצרים אכן, יכולים להיעצר ונעצרים, על אף העובדה שהם, יש אצלם עובדים, כי לא העובדים הם הגורם היחיד, הרי הם תלויים בשרשרת.

בנימין נתניהו: ולכן, אני חושב שצריך להקים מייד ועדת חריגים ו-ועדת החריגים הזאת צריכה לקבוע שניים-שלושה קריטריונים ואחר-כך לטפל באופן פרטני.

בנימין נתניהו: היא צריכה לפעול מייד, הכסף צריך להגיע מייד.

בנימין נתניהו: הוא צריך להגיע מייד לא כי זה דבר נוח לאישי ציבור להגיד אלא משום שהציבור כאן מחכה לזה, הוא מחכה לזה בדין.

בנימין נתניהו: מחכה לזה בדין וזה חלק מעמידת העורף, עמידת העורף היא חשובה, על-מנת להסיר את האיום מהעורף.

בנימין נתניהו: היעד הראשון שתיארתי.

בנימין נתניהו: אני רוצה לומר, ואגב, צריך להבין שגם יש כסף בקופה, כי בשנים האחרונות דאגנו לכך, יש כסף בקופה, אחרת לא היה לנו לא פגזים ולא היה לנו לא כסף לסיוע לעסקים ולעובדים.

בנימין נתניהו: הכסף ישנו.

בנימין נתניהו: עכשיו נשאלת שאלה, כמובן, בסוף הממשלה הזאת, בסוף המלחמה הזאת, יותר נכון, מה צריכה הממשלה לעשות?

בנימין נתניהו: מה היא צריכה לעשות?

בנימין נתניהו: איך אנחנו מבטיחים את ההשתקמות הכלכלית?

בנימין נתניהו: אז הסרת האיום זה דבר אחד חיוני, אבל אנחנו צריכים לשאול את השאלה מהם הצעדים הכלכליים, בנוסף לעזרה הראשונה שאנחנו צריכים לעשות, על-מנת שיהיה לנו שיקום כלכלי ושיהיה לנו אמצעים כלכליים לענות על הצרכים שלנו, הביטחוניים, החברתיים, הלאומיים בכללם.

בנימין נתניהו: פה אני רוצה להציע הצעה, שהיא שונה קצת מהשיח הכלכלי, זה ועדת הכלכלה אני מרשה לעצמי להציע.

בנימין נתניהו: בדרך-כלל הפתרון שהפוליטיקאים מציעים, כולנו פוליטיקאים, הפתרון הוא תמיד בוא נגדיל את ההוצאות ובוא נגדיל את המיסים.

בנימין נתניהו: הפתרון הזה, אינני אומר שלא יכולה להיווצר הרחבה מסוימת, אבל מתכוונים להעלות את ההוצאה ב- 1.7%, צריך לבחון טוב טוב לפני שמרחיבים מעבר לזה.

בנימין נתניהו: אז בתוך זה צריך להיות סדר עדיפויות – מה יותר חשוב, מה פחות חשוב.

בנימין נתניהו: אבל ההרחבה הבלתי מבוקרת של הוצאות הממשלה, שתהיה מלווה או בהפסקת הורדת מיסים או בהעלאת מיסים, הוא מתכון בטוח להתרסקות כלכלית מהר מאוד.

בנימין נתניהו: לא רק שזה לא ייתן לנו פיתרון, תוך זמן קצר אנחנו נספוג ירידה בצמיחה, יכול להיות שנספוג ירידה בלאו הכי בצמיחה, אבל על-מנת שנעלה בחזרה ל- 6% או 7% או 8%, אנחנו צריכים לרסן את הגידול בהוצאות הממשלה ולא לעצור את עבודת הכספים.

בנימין נתניהו: אני אמרתי את זה במשבר הכלכלי הרבה יותר קשה, הרבה יותר קשה ממה שיש לנו עכשיו, כשהצמיחה לא היתה 4% או 5%, היא היתה מינוס אחד.

בנימין נתניהו: ואמרתי אז, במינוס אחד אמרתי – אנחנו צריכים לרסן את ההוצאה התקציבית ואנחנו צריכים להוריד מיסים וזה לא מספיק.

בנימין נתניהו: כי הדבר העיקרי שעשינו בשנים האחרונות, שגרם לכך שצמחנו הרבה יותר מהר, אפילו בתוך האינתיפאדה, הרבה יותר מהר מצרפת וגרמניה ואיטליה, שצומחות אפס, ועדיין צומחות אפס, לא הצמיחה שלהן גררה את הצמיחה שלנו, אף על פי שזה שוק מרכזי למכירות שלנו.

בנימין נתניהו: הסיבה שאנחנו צמחנו מהר מאוד זה לא רק משום שעשינו את שני הדברים הראשונים – לא נתנו להוצאות הממשלה להשתולל והורדנו מיסים ויש היום כתוצאה מזה כסף לצרכים חברתיים ולצרכים ביטחוניים, עשינו דבר נוסף, מרכזי והדבר המרכזי הנוסף שעשינו זה 40 רפורמות, רפורמה בבנקים, רפורמה בנמלים, רפורמה בפנסיות, רפורמה ברכש הממשלתי, 40 רפורמות שהסירו חסמים לתחרות והמשק טס קדימה ומשקיעים זרים באו פנימה והפעילות הכלכלית עלתה מעלה.

בנימין נתניהו: אם אנחנו רוצים לטפל במשק הישראלי שסופג עכשיו טראומה בעקבות המלחמה, אנחנו חייבים לחזור לתנופה אדירה של רפורמות, לא קצת, רפורמות בכל הכוח – בחשמל ובמים ובשמיים פתוחים ובנדל"ן ובמינהל מקרקעי ישראל ובוועדות התכנון ובתעשיות הביטחוניות, כן, התעשיות הביטחוניות שיגדילו את התפוקה שלהן.

בנימין נתניהו: אני בפירוש קורא לזה, בתעשיות הביטחוניות.

בנימין נתניהו: זו הדרך להביא את מדינת ישראל במהירות רבה מאוד ל- 5% או 6% או 7% צמיחה.

בנימין נתניהו: ולכן הבקשה שלי היא כפולה.

בנימין נתניהו: אחד – ביצוע מהיר של מתן הסיוע, מיידי, כולל ועדת חריגים עם קריטריונים מעבר לשאלת מספר העובדים, קריטי.

בנימין נתניהו: אני לא מציע להעלות את המע"מ.

בנימין נתניהו: אני שמח שאתם מפנים את זה אלי, כאילו יש לי כאן החלטה, כן?

בנימין נתניהו: אני רוצה להפנות את תשומת לבך, אדוני היושב-ראש, רק לפני שנה ולא עכשיו, אני יכולתי לקבל החלטה כזאת.

בנימין נתניהו: בכל מקרה, אני מציע שדווקא בעקבות סיום המלחמה, שאני מקווה שיהיה מוצלח, עם השגת היעד של הסרת איום הטילים, אני חושב שאנחנו צריכים לחזור למדיניות של צמיחה מואצת כי בסופו של דבר המשאבים הכלכליים, שאנחנו רוצים – מושגים, לא על-ידי מיסוי גבוה, אלא על-ידי מיסוי נמוך וצמיחה מואצת שממנו אנחנו ממלאים את הסל.

בנימין נתניהו: אם יש משהו אחד שלמדנו בשלוש השנים האחרונות, שזו הדרך בסופו של דבר למלא את קופת המדינה ולאפשר לנו כל הזמן שהיא תהיה מלאה, להוציא ממנה ולמלא, להוציא ממנה ולמלא.

בנימין נתניהו: להוציא ממנה חד-פעמית על-ידי מיסוי כבד והוצאות לא מבוקרות, אחר-כך היא לא מתמלאת ואנחנו עומדים מול שוקת שבורה.

בנימין נתניהו: וזו, אני בטוח שיהיה לנו גם זמן לאחר המלחמה, לדון בזה, אדוני היושב-ראש, אבל חשבתי שניגע בשתי השאלות המיידיות, המיידית, אבל גם זו שתבוא אלינו, ואני מאוד מאוד מודה לכם.

בנימין נתניהו: תודה רבה.

משה כחלון: תודה רבה.

משה כחלון: אנחנו כרגע, יש הרבה שרוצים להגיב על הדברים של ביבי, אני מקבל פה פתקים, אבל אני לא אוכל.

משה כחלון: אני רוצה לתת לג'קי מצא, מנהל רשות המיסים, שהוא האיש המרכזי בנושא הפיצויים, לדבר.

משה כחלון: אבל ג'קי, זה יחייב אותך אחר-כך להגיב לאחרים אם אתה לא תשלים.

משה כחלון: זה שאתה מדבר עכשיו, זה יחסוך לנו הרבה שאלות וזה ימנע שאלות וכל מיני ספקות.

משה כחלון: אבל לאחר מכן יהיו פה עוד שאלות ואתה תצטרך להגיב עליהן, כי זה פעם ראשונה שאנחנו מביאים את ירושלים לחיפה ולא את חיפה לירושלים.

ג'קי מצא: שלום לכולם.

ג'קי מצא: כפי שידוע, רשות המיסים היא הזרוע המרכזית של המדינה לפיצוי האזרחים לבעלי עסקים בשני מישורים, אחד זה הנזק הישיר, הנזק הישיר בכל מה שנגוע לפיצוי בגין פגיעה בכלי רכב, פיצוי בגין פגיעה במבנים, בתכולות דירות וכדומה, וגם הפיצוי בגין הנזק העקיף.

ג'קי מצא: כדי לאפשר לציבור בעלי העסקים להתמקד בשעה הזו בכל מה שקשור למצב הביטחוני ופחות להתעסק בטרדות היום-יום הכלכליות, ביצענו רשימה ארוכה של פעולות כבר בימים הראשונים של הלוחמה וככל שחולפים הימים, אנחנו מגבירים ומעצימים את ההחלטות שלנו, שהן כולן בתחום ההקלות.

ג'קי מצא: ב- 16 לחודש, יום א', שזה נדמה לי היום הרביעי ללוחמה, מייד הודענו על כך שכל בעלי העסקים בצפון רשאים לדחות את מלוא התשלומים שלהם לרשויות המס, קרי – תשלומי מע"מ, אי-העברת ניכויים בגין שכר עבודה ואי תשלום מקדמות.

ג'קי מצא: אפשרנו אורכה להגשת דו"חות שנתיים, הארכנו את תוקף האישורים מפטור מניכוי מס במקור, הפסקנו פעילות חקירתית בתחום הצפון, הפסקנו פעילות של הוצאה לפועל, פעילות של עיקולים.

ג'קי מצא: בית מכס חיפה בימים שהוא היה סגור, תגברנו את נמל אשדוד ובימים שהוא היה פתוח, נמל חיפה, אז פתחנו את בית המכס אשדוד.

ג'קי מצא: קיבלנו החלטת ממשלה ואנחנו היום מאפשרים לאוניות שהביטוח בגין הסחורות שלהן עלה בגין ייבוא הסחורות, עלה, אפשרנו להכניס את חברת ענבל ולבטח באותו שיעור עמלה כפי שהיה ערב תחילת הלוחמה.

ג'קי מצא: חוקקנו אתמול במהלך היום, חוקקנו הוראת שעה בתחום דירות מגורים והרחבנו את הביטוח לנזקי מבנים, כך שהתוצאה היא שכל הפגיעה תקבל מענה ופיצוי מלא.

ג'קי מצא: במילים אחרות, אם קודם היינו עושים פיצוי בשווי של כינון, היום אנחנו עושים את זה פיצוי בשיעור מלא לחלוטין.

ג'קי מצא: הרחבנו את הפיצוי בגין תכולות דירות, כל אזרח שנפגע צריך לדעת שביום הפסקת הלוחמה הוא יהיה רשאי לגשת אלנו, לשלם 200, 300 ש"ח, והתוצאה היא שביטוח התכולה שלו, מה שלכל אזרחי המדינה יש להם ביטוח על פגיעה בתכולת דירה מפגיעות איבה עד סכום של 130,000 ש"ח, הרחבנו את הסכום עד סך של 750,000 ש"ח.

ג'קי מצא: הודעתי אתמול שכל עלויות ההובלה וההתייקרויות כתוצאה מהלוחמה, לא ייכללו בחישוב של המכס, מכס מוטל על שווי והשווי, יופחתו ממנו כל עלויות הלוחמה.

ג'קי מצא: הודעתי גם אתמול שכל התרומות שמגיעות לאזור הצפון מחו"ל, עליהם לא יוטל לא מע"מ ולא מכס, זאת החלטה מאתמול.

ג'קי מצא: זה בכל מה שקשור לרשימת ההקלות שביצענו.

ג'קי מצא: אנחנו מצאנו את עצמנו במהלך תחילת ימי הלוחמה עם המצב הידוע שלהבדיל מהפיצוי הישיר שמשולם בכל רחבי מדינת ישראל, הפיצוי העקיף על-פי התקנות היו רלוונטיות ונגעו רק לרשימת יישובי הספר, אלה אותם רשימת ישובים, רשימת היישובים שהמכנה המשותף שלהם זה אותם תשעה קילומטר.

ג'קי מצא: שר האוצר הנחה אותנו בוועדה, בצוות שהקים יחד עם קובי הבר, הממונה על אגף תקציבים, אני, נציגי המעסיקים ונציגי העובדים, לפעול בנחישות וכמה שיותר מהר, כדי לתת מענה כבר במסגרת ימי הלוחמה לפיצוי עקיף, אותו פיצוי שעל-פי הדין ערב תחילת ימי הלוחמה, לא היה רלוונטי לא לחיפה לא לטבריה ולא לעוד יישובים, שהיום נמצאים תחת איום מטח הטילים ולא נחשבים כיישובי ספר.

ג'קי מצא: הגענו להבנות, חתמנו על הסכם ואתמול בבוקר, במהלך היום, אישרנו אותו או הבאנו אותו לאישור של ועדת הכספים והפיצוי הזה בא לתת מענה, כבר אני אומר מראש, אנחנו לא התיימרנו ולו לרגע, מהרגע הראשון, שהפיצוי הזה ייתן מענה לכל עסק ועסק על הייחוד המיוחד של אותו עסק, ועל כל המאפיינים המיוחדים של כל עסק ועסק.

ג'קי מצא: יהיו מקרים שהחליפה הזאת, אני כבר אומר לכם, שהפיצוי הזה, חבילת הפיצוי הזו, תהיה אפילו גדולה על העסקים, גדולה במובן הזה שהפיצוי אפילו נותן מענה יותר ממה שהעסק נפגע.

ג'קי מצא: יהיו מקרים, וזה כנראה יהיו רוב המקרים, שהפיצוי יהיה הולם, ולצערי יהיו מקרים שהפיצוי הזה לאותם עסקים ספציפיים, אולי יהיה נמוך מדי.

ג'קי מצא: צריך לזכור שכאשר נותנים מענה תוך כדי ימי לוחמה, מענה מיידי, מהיר, המחיר של המענה שהוא מענה אוניברסאלי.

ג'קי מצא: יחד עם זאת, צריך לזכור שהמענה לא היה מענה זול.

ג'קי מצא: המענה הזה שניתן כאן, אנחנו מעריכים אותו בסכום של למעלה ממיליארד, 1,000,200,000 שקל וזאת הערכה שלדעתי עוד, אנחנו נמצא אותה כהערכה חסרה.

ג'קי מצא: הפיצוי הזה מחושב או מתבסס בעיקר על שכר עבודה ואני רוצה להציג את המודל לפרטיו.

ג'קי מצא: המודל קובע, אם נקרא לו בשם כינוי מודל ה- 180%.

ג'קי מצא: כל בעל עסק יודע החל מאתמול שזה עבר בוועדת הכספים, שהוא זכאי ממדינת ישראל לפיצוי בשיעור מסוים מסך-הכל שכר העבודה ששילם לעובדיו, אותם עובדים שלא הגיעו למקום העבודה בשל הנחיות כוחות הביטחון.

ג'קי מצא: האחוז חולק בין ממשלת ישראל, בין המעסיקים לבין העובדים בשיעור הבא – מתוך ה- 180%, 80% מהווה פיצוי בגין אובדן רווחים.

ג'קי מצא: את כל ה- 80% המדינה נושאת בעצמה, 80% ישולמו מתוך המדינה.

ג'קי מצא: ה- 100% הנוספים, שהם אמורים להוות פיצוי בגין אובדן שכר עבודה לאותם עובדים שלא הגיעו למקומות העבודה, מחולקים בין העובדים – 20%, בין המעסיקים – 27.5% ובין המדינה – 52.5%.

ג'קי מצא: במילים אחרות, המדינה, אנחנו, נשלם פיצוי בשיעור של 132.5% מתוך שכר עבודה לעובדים שלא הגיעו למקום העבודה, 132.5% זה ה- 80% פיצוי עקיף ועוד 52.5% פיצוי בגין שכר עבודה.

ג'קי מצא: החלק של העובד בשיעור של 20%, לא מופחת לו מהשכר, המעסיק יודע שהוא בעצם מקבל פיצוי מלא, הוא מקבל 132.5%, זה יותר מ- 100% שכר עבודה.

ג'קי מצא: המעסיק, אני מקווה שבהתאם לחקיקה הזאת, ב- 1 לחודש או בכל אחד מהמועדים שעל-פי המקובל הוא משלם שכר-עבודה, הוא ישלם את שכר-העבודה כי הוא יודע שהוא יקבל פיצוי מלא.

ג'קי מצא: הוא לא יקבל פיצוי אם הוא לא ישלם את שכר העבודה.

ג'קי מצא: חלק העובד בשיעור 20% יופחת לו מימי החופשה בעתיד, דהיינו העובד יקבל את מלוא השכר.

ג'קי מצא: החבילה הזאת, כפי שאמרתי, היא חליפה אוניברסאלית, היא חליפה שאמורה לתת מענה לתעשייה, למסחר ולשירותים.

ג'קי מצא: שני ענפים שהוחרגו מתוך המודל האוניברסאלי הזה זה ענף החקלאות וענף התיירות.

ג'קי מצא: גם פה חתמנו הסכם, הבוקר אני חוזר מהקבינט, יונה, שהתכנס, הקבינט החברתי כלכלי שהתכנס בחיפה במרכז הקונגרסים והתקבלה החלטה לאמץ את ההמלצות של הדו"ח שגיבשנו יחד עם נציגי התיירות ונציגי החקלאות והמודל בגדול אמור לתת מענה בתחום החקלאות לכל מגוון הענפים שבו, בתחום התיירות גם למלונאים, גם לצימרים, גם לבתי-הארכה וגם לאטרקציות תיירותיות.

ג'קי מצא: אני הודעתי שלגבי הפיצוי שנוגע, הפיצוי הקודם שדיברתי בו שמתבסס על שכר-עבודה, נוגע ל- 90,000 עוסקים.

ג'קי מצא: זה מודל עם אופרציה מאוד מאוד משמעותית.

ג'קי מצא: אנחנו הודענו שהחל ממחר או החל מהיום בלילה, הטופס יהיה מוכן, זה טופס בן עמוד אחד, שהוא טופס של מסלול ירוק.

ג'קי מצא: מי שימלא אותו, בעל העסק שימלא אותו אני התחייבתי שמי שימלא אותו עד 5 לחודש, ליתר דיוק 6 שזה יום א', אנחנו נבצע את התשלומים בין ה- 20 ל- 25 לאוגוסט.

ג'קי מצא: יתרה מזאת, משיחות עם הבנקים אני יודע שאותו טופס שהוגש אלינו, יוכל לשמש כביטחון מסוים אל מול המערכת הבנקאית להלוואות גישור או למסגרת אשראי.

ג'קי מצא: הפתרון הזה הוא נדבך נוסף במערכת פתרונות שאנחנו מתכוונים לבצע.

ג'קי מצא: מתנהל כיום דין ודברים עם המערכת הבנקאית להלוואות בסיוע מדינה, להלוואות לעסקים קטנים.

ג'קי מצא: אני חוזר עכשיו מהקבינט החברתי כלכלי ובתחום הרשויות המקומיות התקבלה החלטה של העברת סכום של עוד 100 מיליון ש"ח, בנוסף ל- 50 מיליון ש"ח שהובאו קודם לכן, עוד 100 מיליון ש"ח ליישובי הצפון, בהתאם לקריטריונים שייקבעו.

ג'קי מצא: אלה פעולות ששר האוצר ואנשי המשרד מבצעים, תוך כדי ימי הלוחמה ואנחנו בעצמנו, ואני אומר לכם ממש מסר אישי משר האוצר מהבוקר – כל הפעולות האלה בדיוק מתיישבות עם העמדה והקביעה שאומרת שעורף חזק זה לא עורף שאין לו כסף וסדרת הפעולות הללו ואנחנו עדיין לא סיימנו את סדרת הפעולות, אני חושב שנותנת מענה לשלב הזה לשגרה ארוכה של פעולות שהיה אפשר לבצע או שבעלי עסקים צריכים לבצע ולא ביצעו.

ג'קי מצא: בואו ניקח רק את דחיית מע"מ, חובות ניכויים ומקדמות, זאת הארכה שלנו ואני ראיתי היום, היום אנחנו 1 לחודש, ראיתי את הדיווחים של יישובי הצפון, רק זה סדר גודל של 700 עד 800 מיליון שקל שלא הועבר אלינו, מתוך בעלי עסקים בצפון.

ג'קי מצא: זו רק הפעולה הזאת בעצמה, סדר גודל של, מעסקים קטנים עד בינוניים, סדר-גודל של 30% מהמחזור שלהם בחודש הקודם, זה חודש טוב, זה היה חודש יוני, זה היה חודש טוב, כך שנדמה לי שמתוך כל הדרישות וכל הצרכים, אני חושב שהתקבלו כאן רשימה ארוכה של פעולות או החלטות שניסו לתת מענה תוך כדי תנועה.

ג'קי מצא: לגבי הנזקים הישירים, אני רוצה לספר לכם ויונה חווה את זה באופן אישי פה בעיר, אם קודם לכן הצלחנו להגיע תוך חצי שעה או תוך שעה למוקד או לאתר נפילת טיל, הכמויות היום לא מאפשרות לנו להגיע במהלך השעות הקרובות, אנחנו מאוד מקווים להגיע ביום הראשון או ביום השני.

ג'קי מצא: אני אתן לכם נתונים.

ג'קי מצא: למעלה מ- 6,000 פגיעות, למעלה מ- 6,000 משפחות נפגעו, חלקן בכלי רכב, מרביתם בתוך המבנים.

ג'קי מצא: אנחנו פינינו וגם את זה אנחנו עושים במסגרת קרן מס רכוש, פינינו 220 איש לבתי-מלון.

ג'קי מצא: אנחנו, אלה שמציבים את שירותי השמירה בתוך האתרים הנפגעים, הגענו להסדרים וכך פתחנו את חברות השמירה, את ההתנהלות מול חברות השמירה.

ג'קי מצא: אנחנו פועלים מול חברות השמירה שבדרך של שגרה מופעלות על-ידי העירייה וכל עירייה זכאית לשכור את שירותי השמירה מאותה חברה שהיא פועלת אתה בשגרה ואנחנו נממן את שירותי השמירה.

ג'קי מצא: הרחבנו את כמות השמאים, הרחבנו את כמות המהנדסים.

ג'קי מצא: למעלה מהכפלנו את השכר שלהם כדי שלא יקרה מה שקרה פה ביום שישי, לפני שבוע, באחת, אחת וחצי בצהריים, בעת נפילת הטילים, שלא הצלחנו למצוא פה שמאים.

ג'קי מצא: זה לא שמאים שלנו, זה שמאים שאנחנו שוכרים אותם כדי שיהיו אובייקטיביים ולצערי לא מצאנו.

ג'קי מצא: חלק מתוך זה שהם לא היו באזור וחלק מתוך זה שאולי המחיר היה נמוך, הכפלנו את המחיר, שילשנו אפילו למעלה מכך את כמות השמאים, את כמות המהנדסים.

ג'קי מצא: בכלל, אני רוצה שתדעו שההנחיה שלי כמו ההנחיה של ההנהלה שלי, להיות מאוד מאוד ליבראליים, לגלות רוחב לב בכל מה שקשור לתביעות הללו בתחום הנזקים הישירים.

ג'קי מצא: הקמנו ארבעה מוקדים ארציים, מוקד שפועל בחיפה 24 שעות, לך יונה עוד מעבר למוקד החיפאי עוד הקצינו כאן אדם שישב פה בלשכה, בלשכת העירייה, וינסה לתת את המענה הישיר לכל הצרכים.

ג'קי מצא: לצערי, הזכרתם פה את יהודית איצקוביץ' ממירון, הסבתא עם הנכד עומר, זאת עובדת שלנו שבשנים קודם לכן עוד היתה מגיעה מעת לעת לאמוד את הנזקים מנפילת הטילים בעבר ואנחנו כולנו כמובן מתאבלים יחד עם המשפחה.

ג'קי מצא: אנחנו במקביל גם מתנהלים מול שדרות.

ג'קי מצא: צריך לזכור שבתוך כל הדברים הללו, גם שדרות, יש שם לא מעט פגיעות.

ג'קי מצא: בשבוע שעבר יחד עם ההנהלה שלי הייתי גם בשדרות והדברים מתנהלים במקביל.

ג'קי מצא: שדרות והאזור, כן, שדרות והאזור.

ג'קי מצא: אנחנו בעצמנו, 5,500 עובדים, מבצעים לא מעט פעילויות בתחום ההתנתקות לטובת יישובי הצפון ובעיקר בתחום האזרחים שנמצאים במקלטים.

ג'קי מצא: יונה, לשאלתך, אני לא זוכר מה קרה ביום הראשון ואם לא התקבלה החלטה ביום הראשון ואתה רוצה לכעוס על זה, זה בסדר.

ג'קי מצא: אבל אני יכול להבטיח לך שאותם אלה ששילמו החל מהיום הראשון, אם שילמו, את תשלומי המכס בגין התרומות, ייפנו אלי ואנחנו נחזיר להם את הכסף בחזרה.

ג'קי מצא: תודה רבה.

משה כחלון: תודה רבה.

משה כחלון: חברי הכנסת הפעם ימחלו לי, אני מעדיף לתת לנציגים המקומיים לדבר.

משה כחלון: אני מבקש– ליאורה, עודד, מי עוד פה מהנציגים המקומיים?

משה כחלון: אני רוצה שתשמעו את החיפאים.

משה כחלון: חברי הכנסת לקראת סיכום אנחנו נשמע אתכם, נקבל החלטה יחד.

משה כחלון: כולנו נשב יחד.

משה כחלון: ליאורה בירנהק, יושבת-ראש התאחדות התעשיינים.

יצחק וקנין: אני כתושב קו העימות, גר ממש על גבול, אומר לכם – אני חוויתי שלושה מבצעים כבר, ואני אומר לכם שכדאי ללכת על הקו הירוק שדיבר עליו ג'קי, כל צורה אחרת שאנחנו ניסינו בעבר, אני מודיע לכם – זה שלושה מדורי גיהנום.

יצחק וקנין: כל דרך אחרת.

יצחק וקנין: אני נותן הצעה טובה לכל בעלי העסקים פה, כמי שחווה את זה בצורה ישירה.

יצחק וקנין: חשבנו שאולי אם אנחנו נתמקח ונריב על כל אגורה, אולי נוציא יותר כסף ואני יכול להגיד לכם שהיו אנשים שאחרי שבע שנים, עדיין לא קיבלו את הכסף שלהם.

יצחק וקנין: כדאי ללכת על הקו הירוק.

יצחק וקנין: זאת ההצעה הטובה ביותר.

משה כחלון: תודה רבה.

משה כחלון: דרך אגב, אתמול דיברו על זה גם בוועדת כספים ולכן ביקשו רק את האופציה להשאיר את האופציה, אבל בוועדת כספים, רוב חברי הכנסת היו בדעתו של חבר הכנסת וקנין, ללכת במסלול הירוק ובזה לגמור את העניין וזו גם המלצה שלנו.

משה כחלון: ליאורה בירנהק, בבקשה.

ליאורה בירנהק: קודם כל, אני ממשיכה מאיפה שחבר הכנסת יצחק וקנין על המסלול הירוק.

ליאורה בירנהק: אני יושבת-ראש התאחדות התעשיינים ונשיא התאחדות התעשיינים היה הנציג שלנו, גם אנחנו, התעשיינים, לא יכולים להגיד לך במאה אחוז שהנה נהדר, הפיצוי הוא פשוט מצוין.

ליאורה בירנהק: לאלה שלא מכירים אותי, לי עצמי יש מפעל, אצלנו באמת כ- 70% באותם ימים שאפשר היה לעבוד, 70% מהעובדים הגיעו.

ליאורה בירנהק: האם ייצרנו 70% מהסחורה?

ליאורה בירנהק: לא.

ליאורה בירנהק: היו הזעקות, אנשים רצו למפעלים, הסחורה נפלה על הרצפה.

ליאורה בירנהק: היינו מייצרים בלאי.

ליאורה בירנהק: זאת אומרת שזה לא מכסה, ועדיין אני באמת, לא יודעת, מחזקת את ידי מי שהחליט לעשות את הדברים ואני אגיד עכשיו אולי משהו שגם אתם לא תצפו ממני כמעסיקה ותעשיינית לשמוע.

ליאורה בירנהק: שמעתי פה הרבה טענות על הנושא שמשלמים לאותם עובדים שלא הגיעו לעבודה.

ליאורה בירנהק: אז אולי כי אני אישה ואימא וגרה בחיפה וחוותה את החוויות, גם אני כאימא עם שני ילדים, שלי כבר גדולים אז יצאתי לעבודה, אבל אם הייתי אם חד-הורית עם שני ילדים קטנים, לא הייתי מצפה שאני אותקף פה בוועדת כלכלה מה פתאום קיבלתי כסף.

ליאורה בירנהק: רבותיי, אנחנו כמעסיקים, אנחנו אלה שעובדים עם העובדים שלנו גם ביום-יום,

משה כחלון: ליאורה, סליחה, אני חייב לעשות סדר.

משה כחלון: אף אחד לא התקיף.

משה כחלון: ראש העיר אמר שלבו מלא הבנה.

ליאורה בירנהק: סליחה אם אמרתי את זה בצורה חדה מדי.

ליאורה בירנהק: אני רוצה להגיד לכם ששוב, זה עניין אישי שלי, אתמול במפעל אמרתי לעובדים ושוב, זה כנראה יצא מכיסי ואני מבקשת שזה לא יצא מכיסי, אמרתי לכל העובדים שלי שכן הגיעו לעבודה שאנחנו נפצה אותם מעבר למה שמקבלים, אבל זה עניין אישי של כל אחד, אנחנו בהחלט דורשים את זה.

ליאורה בירנהק: משה, סליחה אם אמרתי את זה בצורה חדה.

ליאורה בירנהק: אבל אני כן חושבת, כיוון שאני לא רואה פה נציג העובדים, שהדבר היה צריך להיאמר.

ליאורה בירנהק: יש הרבה מאוד עובדים שלא יכלו, בצורה מוצדקת לחלוטין, להגיע לעבודה ולכן מגיע להם וזה כל מה שרציתי להגיד וסליחה אם פגעתי במישהו בצורה הזו, אני רק חושבת שהדבר צריך להיאמר ובהחלט אני בעד פיצוי נוסף לאלה שהגיעו.

ליאורה בירנהק: סך-הכל אנחנו מדברים, ג'קי, נכון?

ליאורה בירנהק: כל ההסכם הוא בעצם עד אתמול, כלומר עד ה- 31 ובעצם מהיום צריך להבהיר חד-משמעית שאם פיקוד העורף מרשה לצאת לעבודה, יש לצאת לעבודה ובאמת את אלה היום לא.

ליאורה בירנהק: אבל הנה, יושבת רונית תירוש ואחרים, גם אין פתרון לאותם ילדים, לא היו פה קייטנות, בית-ספר לא עובד, שום דבר.

ליאורה בירנהק: איפה יכלו לשים את הילדים?

ליאורה בירנהק: צריך גם לחשוב על זה, לתת את הדעת, לתת פתרון לעובדים לצאת לעבודה, שיהיה להם איפה לשים את הילדים.

ליאורה בירנהק: אם אנחנו דורשים, אנחנו גם צריכים לתת.

ליאורה בירנהק: אז זה בעניין הכללי.

ליאורה בירנהק: עכשיו אני רוצה להתייחס לדברים לפי תקופה.

ליאורה בירנהק: הלכתי אחורה לגבי ההסכם, שאני חושבת שאפשר לשנות, אני גם בעד חריגים.

ליאורה בירנהק: הרי אי-אפשר לתת הסכם אחד לאותו נהג מונית ולמפעל שמעסיק 2,000 עובדים, דובר על זה, אני בעד ועדת חריגים.

ליאורה בירנהק: אני יודעת שאתמול גם ניתן איזה שהוא פתרון לאותו בעל קיוסק שהוא לבד עמד בקיוסק והיה סגור ואנחנו בעד.

ליאורה בירנהק: אבל אני מברכת שזה נעשה מהר כל-כך, תוך כדי לחימה, ואנחנו יכולים לתת משכורות.

ליאורה בירנהק: לגבי אותן משכורות, יש עסקים, ג'קי, שלא יכולים לשלם ב- 1 לחודש כי אין להם כסף ולחכות ל- 25, צריך לחשוב על איזה שהיא הלוואת גישור לאותם אלה שפשוט אם הם יוציאו משכורות השיקים יחזרו, לא שהם לא רוצים, הם יוציאו שיקים והבנק יחזיר להם את השיקים של המשכורת.

ליאורה בירנהק: והם צריכים לחכות עד שאתם תעבירו במקרה הטוב ב- 25.

ליאורה בירנהק: יש למצוא לזה, לדעתי, פתרון מהיר מאוד.

משה כחלון: זה אנחנו נשמע.

ליאורה בירנהק: בסדר, אני רק מעלה את הבעיות שאני רואה אותן ושל הסקטור שאני מייצגת.

ליאורה בירנהק: דיבר פה רפי ורטהיים על מכונות שנפגעו, צריך לבדוק גם את הנושא של ציוד שנפגע.

ליאורה בירנהק: אנחנו רוצים שיחזור לעבודה, על ערך כינון, ושוב לג'קי מצא ומי שמכיר מבין שאם מכונה עבדה עשר שנים והיום הבן-אדם יקבל 10% מערכה, הוא לא יכול לקנות מכונה חדשה ב- 10%, זה בלתי אפשרי.

ליאורה בירנהק: אנחנו רוצים שהוא ימשיך לעבוד.

ליאורה בירנהק: מה שעוד חשוב מאוד, דווקא הסקטור שאני מייצגת – תעשיינים, הם יידעו, תאמינו לי, כבר היום הם יושבים וממלאים את הטפסים.

ליאורה בירנהק: אני רוצה להגיד לכם שיש לנו מטה חירום של התאחדות התעשיינים ובדרך לפה התקשרה אלי בעלת חנות פרחים כי היא לא יודעת לאן לפנות, היא שואלת אותי – תגידי, למי אני פונה?

ליאורה בירנהק: מה אני עושה?

ליאורה בירנהק: צריכה להיות הסברה ברורה – ברדיו, בטלוויזיה, כל אחד צריך לדעת.

ליאורה בירנהק: אתה רוצה, ג'קי, שעד ה- 5 ימלאו טפסים, הם לא יודעים איך.

ליאורה בירנהק: אנא, בדקו את הדרך הנכונה ביותר להגיע לכל אותם אנשים כדי שיוכלו למלא את הטפסים.

ליאורה בירנהק: לגבי דחיית המע"מ, זה על חודש יוני, אתם כבר גם דוחים את יולי?

ליאורה בירנהק: חלקם עובדים, עדיין המעמסה כבדה עליהם.

ליאורה בירנהק: אולי יש כבר לחשוב גם על דחיית יולי, לפחות לתת פה איזה שהוא Grace של שלושה חודשים לכל האזור בכל נושא מע"מ ותשלומים, OK?

ליאורה בירנהק: אני חושבת שזה דבר שיכול להיות חשוב.

ליאורה בירנהק: ועכשיו אני בעצם פונה לשלב השלישי של היום שאחרי.

ליאורה בירנהק: אני נורא מקווה שמחר נהיה ביום של אחרי, אבל זה כנראה לא יהיה ואני מצטרפת ליונה, יונה דיבר על חיפה.

ליאורה בירנהק: אני חושבת שצריך להכריז על אזור עדיפות לאומית על כל אותו אזור שנפלו עליו טילים.

ליאורה בירנהק: אנחנו היום לא קובעים מה קו הגבול, הקטיושות קובעות את קו הגבול ואם גם לפני חודש וחודשיים האזור הזה, ואנחנו דיברנו כל הזמן על הצפון, יושב לידי ברוורמן שהצליח אולי להעלות את הדרום וגם לדרום מגיע, אבל צריך להחזיר שוב את הצפון, אזור עדיפות לאומית לכל התושבים.

ליאורה בירנהק: הנחות, כמו שאמר יונה, לא רק בחיפה אלא לכל הצפון, בנושא מיסוי על עבודה, בנושא השקעות הון.

ליאורה בירנהק: הדרך היחידה לחזור פה לפעילות היא השקעות ואני דורשת באמת גם מיונה, גם מכל ראשי המועצה – תחשבו ביחד.

ליאורה בירנהק: אני יודעת שבעת הזו, כל אחד נפגע וכל אחד רוצה לעצמו, אבל אנחנו צריכים לחשוב כאזור שלם להחזיר את האזור הזה לפרוח.

ליאורה בירנהק: לא שהוא פרח קודם, אבל היתה כבר תחושה של פריחה ואני אומרת – בואו נעבוד ביחד, אני לא אציע כרגע הצעות, יושבים פה אנשים, יש הרבה מאוד דרכים לגבי אזור עדיפות לאומית וזאת בעצם בקשתי.

משה כחלון: עודד פלר הוא נשיא לשכת המסחר חיפה.

עודד פלר: צהריים טובים לכולם.

עודד פלר: אני חושב שלפני אולי הדברים כמי שמייצג את המגזר העסקי במסחר והשירותים, אולי בשם כולם בעצם, אנחנו צריכים לזכור שאחרי שאנחנו כולנו מתנים את בקשותינו וצרותינו ובמיוחד אחרי מה ששמענו אתמול בערב מראש הממשלה, אז אנחנו צריכים גם לזכור שאנחנו צריכים לחזק גם את אלו שמקבלים את ההחלטות וגם מתרוצצים עוד הרבה מאוד אלפים של חיילים בכל מיני מקומות ואנחנו צריכים באמת לתת להם את כל התמיכה ואת כל החיזוק.

עודד פלר: זה למען הסדר.

עודד פלר: אתמול ביליתי שעות רבות בוועדת הכספים.

עודד פלר: היה ניסיון מצדנו להתאים את התקנות בדבר הפיצוי לעסקים לעסקים שבחיפה והצפון.

עודד פלר: בחיפה והצפון ישנם 40,000 עוסקים בתחום המסחר והשירותים, 97% מהם הם עסקים בינוניים וקטנים.

עודד פלר: הוסיפו לזה את התעשייה הקטנה ועוד אחרים והרוב המשמעותי של העסקים באזור הזה, אלה עסקים קטנים.

עודד פלר: החליפה הזו, שנתפרה, שהיא אינה מתאימה לכולם, לאלה היא לא מתאימה בכלל.

עודד פלר: ולכן, יש צורך כעת, אין טעם ואין צורך להלין ולבכות על הדבר.

עודד פלר: אני חושב שכעת משנעשה הדבר והדבר איננו מתאים, אנחנו חייבים לסייע לעסקים האלה, ליצור ועדת חריגים וכפי שאמר חבר הכנסת נתניהו, אולי טרם כינון ועדת החריגים הזאת, גם לתת לה כלים כיצד להחליט ואנחנו הצענו אתמול מספר הצעות שלהערכתנו היו קלות יותר, נכונות יותר, הגיוניות יותר, שימדדו את ההפסד שיש לעסק על-פי הערך המוסף שלו כי זה בעצם מה שכל אחד מאתנו מייצר – ערך מוסף והדברים האלה מדווחים וידועים והם קלים, לא קיבלנו תשובה חיובית לעניין.

עודד פלר: ביקשנו את עניין ועדת החריגים ולא קיבלנו תשובה לעניין.

עודד פלר: ביקשנו את הנושא הזה של עסקים קטנים מאוד, גם זה נדחה.

עודד פלר: אני חייב להודות שחברי-הכנסת היו כמעט מקיר לקיר נכונים לעשות מחווה כלפי אותם עסקים באזור הזה, אבל הם לא הצליחו לשכנע את נציגי האוצר.

עודד פלר: אני מבקש מהוועדה הזו שתיתן דעתה למספר הבלתי רגיל של עסקים באזור חיפה והצפון כי הם, בסופו של דבר, ימלאו את הטופס, הם ייראו בדיוק את מה הם מקבלים ואז אנחנו נשמע אותם, כי אנחנו עשינו סימולציה לא אחת, לא שתיים ולא עשר לעסקים האלה וראינו מה הם מקבלים.

עודד פלר: תודה רבה.

משה כחלון: אנחנו מתחילים להצטמצם בזמן, אז מי שמקבל רשות דיבור, ממש דקה וחצי.

משה כחלון: עדי מאיר, יושב-ראש התאחדות המלונות.

משה כחלון: ממש בקצרה, סמי מזון להב אחריו, גם בקצרה, עופר מנירב, נשיא לשכת רואי-חשבון.

משה כחלון: לאחר מכן אנחנו נאפשר לחברי הכנסת ונקבל תשובות ממפקח על הבנקים, בנק ישראל.

עדי מאיר: אני רוצה להסביר שבחיפה התיירות מבוססת על תיירות נכנסת, על תיירות עסקית ועל כנסים והמבצע או האירועים הביטחוניים תפשו אותנו בשיא המומנטום של עלייה בתיירות נכנסת ובכנסים עם הזמנות לשנה וחצי קדימה.

עדי מאיר: התיירות הזאת מפרנסת לא רק את עובדי המלונות אלא עוד אלפי עובדים בחיפה, בכל המגזרים שהם תומכי תיירות.

עדי מאיר: למעשה, בחודש האחרון בוטלו כמעט כל ההזמנות לא רק לחודש-חודשיים הבאים, וזה ההבדל משאר הענפים, אלא בוטלו ההזמנות עד אמצע 2007.

עדי מאיר: גם כנסים שהיו מיועדים להיות בחודש ינואר ואילך.

עדי מאיר: הנקודה המרכזית היא שאמנם קיבלנו פיצוי הוגן ואני מודה לג'קי מצא ולקובי הבר שעשו עבודה נפלאה מול חברי הכנסת, אבל לא די בפיצוי אלא צריכים לחשוב קדימה.

עדי מאיר: אם לא נקבל תקציב לשיווק התיירות והכנסים לשנת 2007 כי 2006 כבר לא נעשה שום דבר, לא נוכל להתרומם מחדש גם אחרי שכל הפיצויים ייגמרו.

עדי מאיר: תודה רבה.

סמי מזון: קיבלנו הוראות מה בתור מעסיק נעשה, למי לתת, כמה לתת.

סמי מזון: אני לא ראיתי הוראה אחת לבנקים שיכבדו לפחות את השיקים שאנחנו עומדים לתת לעובדים, כי תתווסף לנו צרה של הלנת שכר, מה גם שלדעתי הבנקים יכולים להרשות לעצמם לוותר על הריבית בין תשלום המשכורת עד לתאריך קבלה, לא הלוואת גישור שהלוואת גישור אני צריך לשלם עליה גם את הריבית.

סמי מזון: דבר נוסף, חוץ מתשלומי המשכורת והפיצויים, יש כאלה עסקים שהשקיעו ומגיע להם את ההלוואות.

סמי מזון: אל תתנו לנו להיות בני-ערובה בידי הבנקים.

משה כחלון: יש פה נציג בנק ישראל, סמי, בסדר, הבנו.

משה כחלון: יש פה נציג בנק ישראל.

משה כחלון: עופר מנירב.

משה כחלון: בבקשה.

עופר מנירב: אני רוצה להתייחס רק לנושא אחד וזה על הפשטות של הטופס ולפי מה שהבנתי ואני פונה פה לג'קי, חשוב לדאוג שהטופס יהיה הכי פשוט שניתן לעשות.

עופר מנירב: לנו, לבעלי המקצוע, יהיה קל למלא אותו, אבל אנחנו לא רוצים להגיע למצב שאנחנו נצטרך למלא אותו, צריך שבעל העסק יוכל לקחת, למלא טופס בצורה פשוטה, להעביר אותו כמה שיותר מהר, כדי שהמהלך יצלח.

עופר מנירב: אין ספק שמה שנעשה פה, ואני לא רוצה להיכנס אם ההסכם הוא הכי טוב או יותר טוב או פחות טוב, המהירות והיכולת לתת תגובה בזמן אמיתי חשובה מאוד, צריך לברך עליה ורק להשלים אותה.

עופר מנירב: זה הכל.

משה כחלון: אנחנו מתחילים עם חברי הכנסת.

משה כחלון: יואל חסון, בבקשה.

משה כחלון: לאחר מכן רונית תירוש, אלי גבאי ודוד טל.

משה כחלון: בבקשה.

יואל חסון: ראשית, אני רוצה להתחיל בדברי חיזוק, כמובן, לראש העיר חיפה, העיר המארחת ולראשי ערים אחרים שעוד נמצאים כאן, אני רואה כאן את אכרם, חסון ידידי, וראשי ערים אחרים, ורטהיים ואחרים.

יואל חסון: אני חושב שברגעים כאלה, נבחנת מנהיגות של המנהיגים ונבחנת גם התנהגותם של המונהגים ואני חושב שגם המונהגים וגם המנהיגים הצטיינו בהתנהלות שלהם, וזו אחת הסיבות המרכזיות, אני מאמין שגם הממשלה וגם צה"ל מסוגלים להמשיך את מה שאנחנו עושים היום, וכמו ששמענו את ראש הממשלה אתמול בנאומו בנחרצות ונחישות, כדי להשיג את היעדים האלה, כדי שהמקרים האלה יהפכו להיות היסטוריה שתהיה כאן במוזיאון חיפה ובעוד 100 שנה נזכור שנפלו פה פעם טילים ולא נזכור את זה יותר.

יואל חסון: אבל לצורך הדיון, ברור שחשוב היה להביא את הדיון הזה לכאן, אבל ברור שכאן לא נוכל להיכנס באמת לעומק הדברים ובטח לא לתת את התשובות אבל אני חושב שוועדת הכלכלה וחברי הכנסת יצטרכו להיות חרוצים מאוד ופתוחים מאוד לפתור הרבה בעיות שלדעתי יצוצו מייד בתום הלחימה הזאת והרבה מהדברים, ושמענו את ג'קי מצא ואני מברך על הכיוונים ובאמת על ההיערכות, אבל אין ספק שהרבה מהבעיות, כמו שאמרנו – חריגים ואחרים, יצופו ויכול להיות שיצופו ביתר שאת לאחר המלחמה הזאת, ואנחנו נצטרך, חברי הכנסת בוועדת הכלכלה, לעזור לאותם אנשים מהממשלה ומול האוצר ומול הגורמים, כדי להקל ולהביא למצב שגם אם יישארו – ויישארו, טראומות קשות לאנשים במלחמה הזאת, לפחות שאת הנושא הכלכלי נצמצם עד כמה שניתן, בוודאי, וזאת נקודה שחשוב להדגיש וזה העסקים הקטנים ואותם אנשים שאין להם את המרווחי אשראי ואין להם את המרווחי נשימה וזה הדבר, ג'קי, שצריך לתת לו באמת את תשומת הלב המרבית.

יואל חסון: נקודה נוספת שעלתה כאן וזה נקודת הנושא של הבנקים.

יואל חסון: שמחתי לשמוע שגם הבנקים יכירו בטופס הזה, אבל אתם יודעים, בשורה התחתונה הבנקים, כל אדם מתמודד עם הנציג שלו ועם הפקיד שלו ועם הבנקאי שלו וגם אם יש רוח טובה מצד הבנקים, מצד הנהלות הבנקים, לא תמיד זה מחלחל עד הרמה של למטה.

יואל חסון: אני מצפה מאוד ומקווה מאוד שהבנקים יבואו כאן לקראת בעלי העסקים, לקראת העצמאים גם במינימום ריביות ובמינימום דברים כאלה, כי זה תקופה שצריך לעבור אותה ואני חושב שוועדת הכלכלה תצטרך לשים לב לעניין הזה.

יואל חסון: נושא נוסף שאולי פחות קשור לכאן אבל גם לזה יש היבטים כלכליים עתידיים ואמרת, ראש העיר, יונה, אמרת שיש לך כאן אוניברסיטה וטכניון ואני חושב שצריך לשים לב גם לסטודנטים.

יואל חסון: לסטודנטים שרובם או חלקם נמצאים היום בשירות מילואים או אחרים, לא מסוגלים היום להתמודד ולא יוכלו להיבחן במבחנים ולעשות את כל הדברים האלה.

יואל חסון: אלו דברים שאני מצפה גם במנהיגות המקומית וגם ברמה הלאומית להיות ערניים ולוודא שהמוסדות להשכלה גבוהה רגישים מספיק וגילינו שהם לא מספיק רגישים, רגישים מספיק לנושא של הסטודנטים.

יואל חסון: ולסיום, יש לי שאלה, ברשותך ג'קי, יש לי איזה עניין.

יואל חסון: פנו אלי אזרחים, יכול להיות שגם לחברי-כנסת אחרים, שאמרו שהיום אנשים שמגישים בקשה לפיצוי על נזק, אם זה בתכולה או נזק לרכב או לדירה, בעבר היה מקובל שהיה מגיע שמאי, מעריך את העניין ואתם הייתם ישירות משלמים לספק ואמרו לי שהיום אתם אומרים לאזרחים – תשלמו אתם את מה שצריך לשלם, תביאו קבלה ואנחנו נחזיר לכם.

יואל חסון: זה נראה לי קצת קשה, יש כאלה שאין להם את האפשרויות לעשות את זה.

יואל חסון: האם זה נכון?

ג'קי מצא: אני אסביר את המנגנון.

ג'קי מצא: יש שלוש חלופות.

ג'קי מצא: חלופה ראשונה לגבי סכום של עד 5,000 שקל, אנחנו אפילו משחררים את האזרח מהצורך בשמאי.

ג'קי מצא: הוא מרים טלפון, מספר שהיתה פגיעה או הרים טלפון וסיפר שהיתה פגיעה ואמרנו לו – לך תתקן את הנזק עד סכום של 5,000 שקל, תביא קבלה, תקבל את הכסף.

ג'קי מצא: אפשרות שנייה זה מעל הסכום של 5,000 שקל ופה יש שתי אפשרויות, אפשרות אחת – שהוא בוחר את הקבלן שלו, אל מול השמאי שלנו מתאמים את המחיר ומרגע שהמחיר מוסכם, אנחנו מבצעים לאזרח העברה בנקאית לחשבון הבנק.

ג'קי מצא: האפשרות הנוספת זה לצערי לגבי אותם עולים חדשים, קשישים, אולי כאלה שנפגעו גם בפגיעה פיסית ובני משפחה וכדומה, חברנו עם ארבע חברות משקמות פה מאזור הצפון, עם עמידר, עמיגור, שקמונה ויפה נוף, ואלה חברות שכל פעם שאנחנו נחשוב שלא נכון שהאזרח ישקם באופן עצמאי או מקום שהוא יבחר לעשות את זה, ייעשה השיקום דרך החברות המשקמות ואז הוא פוטר את עצמו לא מתשלומים ופוטר את עצמו בוודאי מהתנהלות מול קבלן כזה או אחר.

אבישי ברוורמן: הלא האנשים שיושבים פה, אני מסתכל פה, לפני המלחמה בבחירות, אני באתי לבקר בצפון, היה שם ישראל, איתן, חברים אחרים, והשיחה היתה לגבי חיפה שהצעירים עוזבים, שאם לא יהיה כאן גיבוי של ביטוח עסקי, חיפה הנהדרת הזאת שוקעת ואני אומר את זה מול ידידי יונה יהב.

אבישי ברוורמן: עכשיו אנחנו כאן, מעבר לפוליטיקה, רוצים פתרונות.

אבישי ברוורמן: אני רוצה להסביר מה קרה אתמול בוועדת הכספים, אני גם חבר בוועדת הכספים וגם בוועדת הכלכלה, מה צריך לעשות והתיקונים שנדרשים לגבי חיפה.

אבישי ברוורמן: אתמול בוועדת הכספים הסכמתי לחלוטין עם דבריו של ידידי יונה יהב.

אבישי ברוורמן: אל"ף, ואני מתקן את ידידתי ליאורה וג'קי גם כן ג'קי, אני רוצה לתת לכם דבר אחד, יש כל-כך הרבה ביקורת על אנשים באוצר.

אבישי ברוורמן: אני אומר לכם, אני ניהלתי מערכות בכל העולם, אני הייתי רוצה בבנק העולמי ובאוניברסיטת בן-גוריון, אנשים כמו ג'קי מצא.

אבישי ברוורמן: מה שהאנשים שלו עושים, זה יוצא מן הכלל.

אבישי ברוורמן: אז זה רק הערה.

אבישי ברוורמן: עכשיו אני בא לנקודה המרכזית.

אבישי ברוורמן: אל"ף, מבחינת העסקים הגדולים, מבחינת העסקים שמעסיקים הרבה עובדים, הפתרון הנוכחי שמבוסס על כוח העבודה הוא לא מושלם, הוא חלקי, אבל נותן תשובה כרגע מיידית.

אבישי ברוורמן: הוא לא יענה לעסקים הקטנים, במיוחד בפיצוחיות, באופטיקאי והמספרה, איך קראת לזה ג'קי, כל אותם אלה שלא מעסיקים עובדים.

אבישי ברוורמן: מכיוון שבחיפה, כמו שאמר עודד, זה חלק הארי בדברים האלה, הפתרון הזה לא מספק.

אבישי ברוורמן: היתה הצעה של ג'ומס ורובי ריבלין ואני הצטרפתי אליה ואחרים, לעשות תיקון שהוא יהיה מספק, שיתייחס לעסקים, עצמאי שאין לו עובדים, גם לאותו זה שיש לו שלושה עובדים.

אבישי ברוורמן: לשר האוצר, לג'קי ולעופר ולשרגא ברוש ולכולם, קודם כל שיעבירו משכורות.

אבישי ברוורמן: אבל ברור שהדבר הזה לא מספיק.

אבישי ברוורמן: מי שסיכמנו אתמול, ואני אומר את זה בצורה הברורה ביותר, אם המלחמה תיגמר השבוע, תהיה ועדת חריגים כמו שיונה אמר, עם מסלול ירוק ונתחיל לפתור את הבעיות האלה.

אבישי ברוורמן: במידה, כמו שהצהיר ראש הממשלה, אם המלחמה הזאת תימשך עוד מספר שבועות, אנחנו חייבים לשנות לחלוטין את המתכונת.

אבישי ברוורמן: אני מסכים להצעה של עודד של אוריאל לין, שלא רק כוח העבודה ייקבע, מספר העובדים, אלא חישוב של ערך מוסף, הצעות אלטרנטיביות.

אבישי ברוורמן: אנחנו נהיה חייבים להעביר את זה לוועדת הכספים.

אבישי ברוורמן: דבר שני, ויונה העלה את זה אתמול בשיחה אתי, לגבי הרשויות.

אבישי ברוורמן: גם לגבי הרשויות, צריך ללכת לפתרונות שבהם נתייחס אליהם והבטיח גם ג'קי וגם שר האוצר, שנתייחס לזה בימים הקרובים.

אבישי ברוורמן: לסיכום, אני רוצה לתת רק הערה אחת.

אבישי ברוורמן: אתם רוצים פיצויים כי נמאס לכם כבר מדברת.

אבישי ברוורמן: ומילה אחת לידידי שר האוצר לשעבר, בנימין נתניהו, שהיה צריך לעזוב למקומות אחרים.

אבישי ברוורמן: אני אומר אדוני, לפני הבחירות האלה, הבעיה היתה שהזניחו את חיפה ואת הגליל ואת הנגב ולא התפתחו תנאי שוויון.

אבישי ברוורמן: עכשיו הבעיה לא תיפתר על ידי הפרטות, הבעיה האמיתית של ישראל היא, אין לה ממשלה ביצועית.

אבישי ברוורמן: פה צריך שרים ביצועיים, הייתי ממנה שר אחראי על השיקום הכולל.

אבישי ברוורמן: אני מדבר על ביצוע.

אבישי ברוורמן: אני לא הולך לפגוע באף אחד.

אבישי ברוורמן: אני מדבר על האזרחים כאן שיושבים בחיפה ויושבים בגליל ונמאס להם מהפוליטיקה הקטנה של ישראל.

אבישי ברוורמן: הם רוצים ביצועים.

אבישי ברוורמן: אני אומר לכם שישראל ראויה לממשלה של ארבעה עשר שרים לא יותר מזה , שיטה של בחירות אחרות, מספר שרים מקצועיים שעושים את העבודה ולא כל שר מתחלף, כל שנה עשרה שרי תחבורה בעשר שנים, שישה שרי משפטים, ולגבי התקציב, אני אומר בצורה ברורה ביותר, אם במקרה והמלחמה הזאת תארך, אני דורש לבטל את הורדת מס ערך מוסף, הסיבה היחידה לפני המלחמה שביטלו את מס ערך מוסף שפחדו שהשרים יבזבזו את הכסף.

אבישי ברוורמן: חלקם אולי באמת זה הסיבה.

אבישי ברוורמן: בוא ניקח את הכספים האלה, נייעד אותם לאנשים שזקוקים להם.

אבישי ברוורמן: זאת הדרך שאנחנו נבנה ממשלה יעילה.

אבישי ברוורמן: תודה.

משה כחלון: תודה רבה פרופ' ברוורמן.

משה כחלון: יש לך בעלי ברית רבים סביב השולחן הזה.

משה כחלון: רונית ומרציאנו, אתה בכל-זאת תבין שיש לנו בעיה, אתה לפעמים, אתה תהיה יושב-ראש ועדה בעזרת השם, גם שר.

משה כחלון: אנחנו נכנסים לפעמים למצוקות של זמן שלא מתוכננות.

משה כחלון: קצת סבלנות אחרי רונית אתה תדבר.

רונית תירוש: שלום לכולם.

רונית תירוש: אני רוצה לפתוח כמובן דברים חמים לראש העירייה, ליונה יהב, באמת אתה מודל לחיקוי למנהיגות ראויה גם בעת שלום, אבל בטח בעת מלחמה וגם אכרם וגם דוד עמר שיצא, מנשר, אני חושבת שהתברכנו ומזל שהתברכנו בראשי ערים חזקים שמקרינים הרבה מאוד עוצמה, סמכותיות, כלפי התושבים שלהם.

רונית תירוש: תודה למשה כחלון שהביא אותנו לכאן, עד הלום, ואני רוצה להפנות את דבריי דווקא לג'קי מצא, ולחזק את דבריה של ליאורה.

רונית תירוש: תראה, כשמדברים על פיצוי, אני רואה שני נדבכים.

רונית תירוש: האחד – הפיצוי המיידי בגין היעדרות של עובדים, מישהו צריך לממן את שכרם וטוב שהמדינה מסייעת בכך והדבר השני הוא התפוקה או התוצר שלא סופק במידה, בכמות המצופה.

רונית תירוש: גם כשבאים 70% או 80% מהעובדים ואני מבינה שבמילים הקטנות, במסלול הירוק, תלוי איזה אחוז של עובדים נעדרו, לא תלוי, תשמע טוב מה שהוא אומר – לא תלוי.

רונית תירוש: OK, אז אנחנו שמחים.

רונית תירוש: אבל אני אומרת – גם אם נעדרים שני אנשים, בפס ייצור, רק כדי להמחיש את זה, בפס ייצור, מספיק שאחד באמצע לא נמצא, כבר העסק לא עובד בקצב הנכון והתפוקה היא לא אותה תפוקה.

רונית תירוש: כלומר, יש הפסד הכנסה כתוצאה מכך שאין רציפות או נוכחות מלאה של העובדים, שלא לדבר על זה שאולי יש נשים או גברים אפילו שבאים ל- 3/4 יום וחצי יום כי הילד לא בקייטנה וכן, זאת אומרת השגרה לא קיימת.

רונית תירוש: אני לא יודעת, וזה אתה יודע לתת תשובה, אם אתם נתתם את הדעת על החזר כספי על אובדן הכנסה בגין תפוקות פחותות, בגלל תהליך ייצור כזה, כפי שתיארתי כרגע.

רונית תירוש: זה דבר אחד.

רונית תירוש: הדבר השני, אני רוצה לתת זרקור מסוים על המגזר הערבי.

רונית תירוש: המגזר היהודי זוכה להרבה מאוד חיבוקים מכל היישובים שהם המסה הכבדה שלנו במדינת ישראל וטוב שכך.

רונית תירוש: כלומר, הם עוזבים והם עוברים לגור אצל אחרים.

רונית תירוש: הערבים, אני יכולה להעריך, במידה רבה של ביטחון, שמרביתם נשארים ביישובים.

רונית תירוש: הם נשארים ולכן גם לא מקבלים את התמורה או את הפיצוי שעליו דיבר יונה יהב.

רונית תירוש: אני כן חושבת שיש מקום לתת את הדעת גם על המגזר הזה, שאין מי שיחבק אותו במקומות אחרים בארץ ולא קולט אותם ואז הם נשארים ואני לא בטוחה שהם נותנים את אותן תפוקות במקומות העבודה, מה גם שהלחימה לא נראית כמי שהולכת להסתיים בקרוב ואני חושבת שהמסר שלכם הוא תמריץ שלילי, דהיינו – אם אני היום תושבת חיפה, לא אני, אני לא רוצה לתת את עצמי כדוגמה כי הייתי נשארת בכל מצב, אני חושבת, אבל אתה בעצם המסר הוא לגרום לאנשים לא לבוא לעבודה.

רונית תירוש: זה בערך כמו שהיה עם דמי אבטלה, שאנחנו כל-כך מתרעמים על השיטה.

רונית תירוש: ומאחר והלחימה לא נפסקה והיא תימשך, כנראה, אני מציעה לתת את הדעת על הנושא הזה, כדי לא לגרום לאנשים להחליט שהם לא באים למקום העבודה.

רונית תירוש: גם אם הם לא נוסעים דרומה, הם יישארו בבית כי ממילא יש מי שישלם, אז בואו נישאר עם הילדים, בשביל מה להילחץ.

רונית תירוש: תודה.

יורם מרציאנו: אדוני, ראש העיר, יושב-ראש הוועדה, חברי הכנסת.

יורם מרציאנו: אני הגעתי לפה הבוקר יחד עם חבריי, חברי ועדת הכלכלה של הכנסת, מסיבה אחת שחשבתי איך אני מתחיל להיערך ליום שלמחרת המלחמה ואני הרמתי צלצול טלפון אולי בתחילת המלחמה לידידי, חברי, ראש עיריית חיפה, ליונה, ואמרתי – יונה, תשמע, עכשיו כולם מחבקים אתכם, עכשיו כולם מלטפים אתכם, והכל יבואו ויספרו לכם כמה הם דואגים ועוזרים לכם ואני רואה את המשאיות של הבנקים בדרך לצפון ואת החמלה שכולנו מגלים.

יורם מרציאנו: הפחד שלי שיום למחרת המלחמה אתם תישארו פה לבד ואני אומר את זה משום שכבר ראינו בשנים האחרונות מה קרה במבצע ענבי זעם, ראינו מה קרה בשלום הגליל, ראינו מה קרה בקריית-שמונה ואנחנו מכירים איך התושבים בסופו של דבר יום אחרי המלחמה, נשארו לבד ואני אומר ליושב-ראש הוועדה ולחבריי, חברי הכנסת, אני לא רואה איזה שהוא מנגנון עבודה מסודר שמתחיל לעבוד על נייר עבודה שנותן פתרונות ותשובות לתושבי הצפון ביום שלמחרת העבודה, שפה תתחיל הבעיה החברתית הקשה ביותר שנצטרך להתמודד אתה ביום-יום שלנו.

יורם מרציאנו: לצערי הרב, אני אומר את זה ואמרתי את זה בשבוע שעבר בישיבת ועדת הכלכלה, ב- 1.7 אני כחבר קואליציה יחד עם יושב-ראש הוועדה, התנגדתי באופן נחרץ להתחלת מסגרות האשראי שנכנסו לתוקפן ב- 1.7 ואני אומר לכם למרות התשובות שקיבלתי מהמפקח על הבנקים, גם בישיבה אצלנו, שמעתי אותו אתמול גם בטלוויזיה, שמעתי אותו אתמול בוועדת הכספים של הכנסת ואני גם רוצה לומר שהוא מדבר בכמה קולות.

יורם מרציאנו: אני אומר את זה באופן חד-משמעי.

יורם מרציאנו: מאידך, הוא אומר משהו אחר, ומחד-גיסא הוא עושה דבר אחר.

יורם מרציאנו: ואני אומר שאנחנו לא רואים תשובות לאנשי העסקים שזה 40%, פה רק בחיפה, של אנשי עסקים שראיתי את הנייר של אוריאל לין, שלהם אין תשובות במסגרת העסקה שנחתמה בין ההסתדרות לבין המעסיקים לבין האוצר ואני גם רוצה פה לספר ולהפתיע אתכם.

יורם מרציאנו: אני אתמול בבוקר, בדרכי לירושלים, קיבלתי צלצול טלפון דחוף מיושב-ראש ההסתדרות, חברי עופר עייני, שאמר לי – יורם, אני רוצה שתדע, במסגרת הצעת החוק שמובאת היום על-ידי הממשלה, אחרי הצעה פרטית של עמי איילון, אני אומר לך שנכללים שמה רק קווי העימות, אדוני ראש העיר, חיפה, קריות וכרמיאל – לא נכללים שמה.

יורם מרציאנו: זאת אומרת שגם המחשבה בתוך ימי המלחמה, מכוונת ככה שאנחנו ניתן תשובות לקו העימות ולא ניתן תשובות לחיפה, שחטפה קטיושות לא פחות מאף עיר אחרת וגם היו פה קרבנות כמו שאמר אדוני ראש העיר.

יורם מרציאנו: וראש העיר צריך להתמודד עם זה יום למחרת.

יורם מרציאנו: לכן אני אומר, אדוני ראש העיר, יש עוד ועדה ובאים עוד ועדה ואדוני גם היה חבר כנסת ומכיר את עבודת הכנסת.

יורם מרציאנו: אם היום בעיצומה של המלחמה, לא ייתנו תשובות, לצערי הרב אנחנו גם תמיד נותנים תשובות לתוך המלחמה, ואחד הדברים שמפריעים לי כאזרח, לא כחבר כנסת, שאנחנו צריכים בתוך המלחמה להתחיל לתת תשובות ולהביא חוקים ביום של מליאת כנסת חוק ועוד חוק ועוד חוק, כשאנחנו לא התכוננו לדף עבודה מסודר, למצב שידענו שהוא יכול לקרות, כי לפחות אנשי העורף הזהירו אותנו.

יורם מרציאנו: אבל מצד שני, כל אלה שסיפרו לנו לפני חצי שעה על רפורמות, לא דאגו ביום למחרת גם לחשוב על מצב של מלחמה, שנצטרך לתת תשובות לאנשי העורף.

יורם מרציאנו: אני אומר לך, אדוני ראש העיר, אני אומר לך, אדוני יושב-ראש הוועדה, אני מצפה פה היום, כאן, להקים מנגנון עבודה שלנו, שיתחיל לעבוד על יום למחרת, מול עבודת משרדי הממשלה, שמשרדי הממשלה גם פה יש בעיה, מה שאומר משרד האוצר לא אומר משרד הביטחון, מה שאומר משרד הביטחון לא אומר משרד ראש הממשלה ופה יש בלבול אחד שאותי אפילו כחבר-כנסת הם הצליחו לבלבל, קל וחומר שאת האזרחים בצפון שמבקשים תשובות.

יורם מרציאנו: תודה רבה.

משה כחלון: ג'קי, חבר הכנסת מרציאנו העלה נקודה חשובה, בעניין הזה שחיפה לא נכללת או לא נכללה.

משה כחלון: אבל אני מניח שזה טופל.

משה כחלון: זה טופל.

משה כחלון: חבר הכנסת מרציאנו אמר את זה עכשיו.

משה כחלון: חבר הכנסת וקנין, אני חייב לפרוטוקול.

משה כחלון: בבקשה.

ג'קי מצא: לא נכנסנו, בכוונה, לשאלות המאוד מאוד, ברזולוציות מאוד נמוכות, כי באופן תיאורטי יכולנו לומר למשל שהפיצוי יינתן רק למי, הרי מה היו הנחיות פיקוד העורף?

ג'קי מצא: בוודאי החל משלב מסוים, שהעובדים צריכים לצאת לעבודה, אלא אם כן אין להם מרחב מוגן במקום העבודה.

ג'קי מצא: אז לא נכנסנו לרזולוציות – יש להם מרחב מוגן, אין להם מרחב מוגן.

ג'קי מצא: קבענו את גבולות הגזרה, יש לי פה את המפה, קבענו את גבולות הגזרה בהתאם להנחיות פיקוד העורף.

ג'קי מצא: איפה שהם אמרו אמירות שיש בהן משום איזה שהיא הגבלה, שם נחשב היישוב כיישוב שזכאי לפיצוי, כמובן על-פי הימים.

ג'קי מצא: אז עפולה, למשל, אזור עפולה ועפולה עלית, שטח מוניציפאלי, מתאריך 19 ביולי ועד 20 ביולי, פלוס 30 ביולי ועד 31 יולי.

ג'קי מצא: היא היחידה שיש לה שתי תקופות כי הצטרפה אחרי וזה, אבל למשל אם חיפה אנחנו מדברים, מתחם חיפה, קריות, נשר, טירת הכרמל ועכו, החל מתאריך 13 ביולי בשעה 8:00, ולעניין זה כתבנו יום לרבות חלק מיום, אז אין בעיה, ועד 31 ביולי 2006.

אליהו גבאי: קודם כל, ידידי יונה, שהיינו יחד בכנסת הקודמת, עשית עבודה קשה ואין ספק שיש לך עיר שהיא מגוונת בעדות ובדתות ואני שומע ואנחנו קוראים שאתה מוביל אותה בגאווה ובכבוד.

יורם מרציאנו: כשדיברתי, דיברתי על העניין של חוק הפיצויים בשעת חירום, על זה אמרתי שחיפה, הקריות, לא נכללו, ואני רוצה עדיין להמשיך ולומר שאלמלא הלכנו למשה שרוני, שהוא תושב חיפה, ופנינו לאביגדור יצחקי, יושב-ראש הקואליציה, ואז שמנו אולטימאטום שאנחנו לא נצביע בעד החוק הזה ואז הכניסו את חיפה והקריות, שיהיה ברור.

יורם מרציאנו: לכן אני אומר, זאת ההתייחסות.

יורם מרציאנו: לא הייתם צריכים לאיים, רבותיי, היינו צריכים לאיים כדי שזה יעבוד, וזה אני מבקש לשים דגש על העניין הזה, לא על עניין הפיצויים.

אליהו גבאי: ובאמת, ואני גם מברך את משה כחלון שמצאת להביא את הוועדה לכאן, זה כבוד לנו לשמוע את דעת החברים ואת בעלי המקצוע השונים בהתייחסות לצפון.

אליהו גבאי: ואני רוצה לומר שאנחנו נתברכנו באמת בפקיד שתמיד משמיצים את אנשי, פקידי האוצר, אבל את ג'קי מצא לא היה מישהו שלא שמעתי תשבחות והתשובות שנתת לצרכים המיידיים לנושאים האלה של שעת חירום במדינת ישראל ועל זה יישר כוח, על האהדה שאתה זוכה.

אליהו גבאי: אבישי, ברצוני להזכיר לך שאתה דיברת כאן על ממשלה של 14 שרים.

אליהו גבאי: אתה תמכת והצבעת עבור ממשלה של 26 שרים, שם היית צריך להביע, לא כאן, כאן זה לא המחליטים, זה לא הפורום של חברי כנסת.

אליהו גבאי: דבר נוסף, אתה רצית עוד להוסיף שר, אז היינו מגיעים ל- 28 שרים, אם היית מוסיף שר לענייני הצפון.

אליהו גבאי: לפי התיאוריה הזאת, קצת צריך צניעות, טיפה, וזה יעזור לנו הרבה.

אליהו גבאי: לעניינים שלנו.

אליהו גבאי: יונה, אתה הצעת בנושאים קצת הכלכליים הרגישים, לדעתי צריך לקחת את העניין גם בנושאים של חינוך ותרבות.

אליהו גבאי: הרבה נוהרים לתל-אביב, הדור הצעיר, גם בעיקר האווירה התרבותית שהיא מושכת.

אליהו גבאי: כאן, היות והיתה תקופת חירום ונושא התרבות ירד לרמה נמוכה מאוד, כדי להוציא ולהחזיר את האווירה לעיר חיפה, לדעתי מן הראוי שיתבקש איזה הקצבה מיוחדת לנושא התרבות, סליחה רק רגע, ברוורמן, תשמע גם אותנו, כי תמיד יצאת כשדיברנו, אז בוא, רגע.

אליהו גבאי: אני אומר – צריך לתת את הדעת גם לנושא של התרבות והחינוך אשר הילדים נפגעו בגלל המתחים, צריך למצוא דרך להוסיף תקנים במה שקשור לשירות פסיכולוגי, למה שקשור לבנות השירות הלאומי או כאלה, לדעתי הצרכים של החינוך והתרבות הם צריך לתת להם מענה לא פחות מאשר הנושא שנקרא תקציבי.

אליהו גבאי: הנושא שנקרא עסקים קטנים, הוא לדעתי הוא הגורם שיכול להכות את האוכלוסיות החלשות ויכול לרומם אותם ודווקא העסקים הקטנים, אין להם את הכלים להתמודד עם הבעיות האלה ועם הדרישות ואת הטפסים למיניהם, כדי להספיק לקבל את מה שנפגעו והם החוליה החלשה במסגרת העסקים.

אליהו גבאי: בנושא של מס, 13% מס, להכיר את זה כקו עימות.

אליהו גבאי: לדעתי, אם אתה רוצה לקבל באמת הטבות ולא התייחסו לזה, חשוב להתייחס יותר בצורה צנועה יותר ולנושאים הרגישים יותר כי אם באופן כללי זה לא יעבור בגלל על מי זה יקל 13% מס, על האוכלוסיות המבוססות והאמידות, כי האוכלוסיות הבינוניות והנמוכות, הם לא יצאו נשכרים מההכרה של 13% מס וכדי שיהיה אוזן קשבת לדרישה שלך, תתייחס יותר לאוכלוסיות שרמת ההכנסה שלהן נמוכה ושזה לא כללי כי אם יגידו חיפה, אז יגידו לך – אז בוא תיקח את כל המדינה כקו עימות.

אליהו גבאי: לכן, קח נושאים צודקים ותקבל תמיכה גם מוועדת הכלכלה על אמת ולא כל אחד ילחש לשני – אם חיפה אז כל הארץ, ולא נגמור.

אליהו גבאי: קח נושאים טובים, אני וחבריי ויחד עם משה כחלון, נשמח לסייע ולעזור בנושאים שיבואו לתת דחיפה לעיר חיפה.

אליהו גבאי: תודה רבה.

יצחק זיו: אני מאוד שמח על הפגישה ואני מברך את ראש העיר, יונה יהב, על האפשרות שהוא נתן לקיים את הפגישה הזו כאן וכמובן שיושב-ראש הוועדה, כחלון, לקח את זה והרים את המבצע הזה.

יצחק זיו: אז ברכות לחברי הכנסת שהגיעו, לאורחים היקרים.

יצחק זיו: הנקודה שאני רוצה לדבר עליה, כולם דיברו על העסקים הגדולים, הקטנים, ואני שואל – כאשר חלק ניכר מתושבי הצפון עזבו את האזור, אם נחשוב לרגע מי נשאר באזור הזה, אותה אוכלוסייה חלשה, של קשישים, של גמלאים, האם יש התייחסות באיזה שהוא מקום ולא עוד ארוחה, ואני משבח כי הייתי בנהרייה וראיתי את העבודה הנהדרת שעושים שם פיקוד העורף להביא את האוכל לכל המקומות שהם לא מסוגלים לזוז ונכון שלא היה להם רכב להעביר את התרופות לאותם אנשים ונתתי את הרכב שלי וחילקו את התרופות לאנשים.

יצחק זיו: מקלטים, העיריות מטפלות במקלטים ציבוריים, אבל אם ישנו מקלט שהוא משותף לארבעה בניינים והקבלן כבר בנה אותו לפני שלושים וכמה שנה, לא ניתן להגיע למקלט, המקלט עצמו זה בור ביוב.

יצחק זיו: האם מישהו נתן את הדעת על הדבר הזה?

יצחק זיו: העירייה טוענת שזה לא מסמכותה, זה מקלט פרטי.

יצחק זיו: אבל זה לא בדיוק מקלט פרטי, זה מקלט שמשרת ארבעה בניינים, כ- 60 משפחות, לא יכולים להיכנס למקלט.

יצחק זיו: אני לא מדבר על המקלטים האחרים, שהם פרטיים, שכל אחד עשה בו מחסן וראשי העיריות, אין להם כוח להילחם בזה ומפחד של כל מיני אנשים שהשתלטו עליהם.

יצחק זיו: אבל בואו נחשוב לרגע איך אנחנו, ואליך ג'קי היקר, שאתה עושה דברים נהדרים, האם נתתם את דעתכם על אותם, על אותה שכבה חלשה, על אותם גמלאים שנשארו בביתם בלי כסף.

יצחק זיו: נכון, גם קודם מצבם היה קשה, המצב הזה החמיר אתם שבעתיים.

יצחק זיו: הגעתי לאישה ברח' שז"ר 61, אישה ערירית, אין לה אוכל.

יצחק זיו: אז צלצלתי לעירייה ואמרו – כן, היא לא נמצאת ברשימה אצלנו.

יצחק זיו: אז מייד הכניסו אותה והביאו לה.

יצחק זיו: אבל אני חושב שצריך לתת את הדעת על האוכלוסייה החלשה ועל הקשישים בכל אזור הצפון, שנשארו בביתם ואין להם את הפה מי שידבר בשבילם.

יצחק זיו: תודה.

משה כחלון: דובר לפני אחרון, מהעסקים הקטנים, ממש אבל במשפט, אני יודע שבוער לך בעצמות, אז ממש משפט אחד, לאחר מכן חשוב לי לשמוע את המפקח על הבנקים, איזה הקלות הם עשו לתושבי הצפון ולאחר מכן אנחנו נגיע להצעות סיכום, אלא אם נציג מהבנקים יירצה להגיד משהו.

חגי נאור: שלום, אני מייצג קבוצה של עסקים שהתאגדה בשבוע האחרון באזור חיפה, הקמנו מטה ואני שומע את כולכם מדברים, זה דבר נהדר, אני שומע את ההצעה שהציעו באוצר, זה נהדר לעובדים.

חגי נאור: גם אנחנו קיימים, גם אנחנו עובדים.

חגי נאור: אנחנו עובדים בעסקים שלנו.

חגי נאור: יש לנו מעל 40,000 עסקים פה בצפון.

חגי נאור: יש הרבה עסקים שאתם צריכים להבין שכבר לא קיימים, שכבר הבנק חסם אותם, שמחר בבוקר לא יפתחו.

חגי נאור: יש אין-סוף של עסקים שסגורים ולא ייפתחו יותר.

חגי נאור: אז מי יעסיק את העובדים?

חגי נאור: אתם מייצרים פה גלגל של פשיטות רגל, תנסו להבין, תחשבו במיקרו, בקטן, אנחנו הקטנים.

חגי נאור: אתם שולחים אותנו לקבל הלוואות בבנק, איזה בנק ייתן לנו הלוואות אחרי שהסתבכנו אתו?

חגי נאור: ערבות מדינה זה נהדר, אבל אתה הולך לבנק, מול מי אתה עומד?

חגי נאור: מנהל הבנק.

חגי נאור: הוא מסתכל לך בפנים, אומר – מה, אתה לא שווה כלום, למה שאני אתן לך הלוואה?

חגי נאור: ואם הוא ייתן לך הלוואה, הוא ייקח לך ריביות ופתיחת הלוואה.

חגי נאור: חריגים ל- 40,000 עסקים אי-אפשר לעשות.

חגי נאור: יש הרבה דרכים למדוד את האשראי, הרי אתה יודע את המחזור שלנו בשנה שעברה, תיכנס למע"מ, תראה מה המחזור, מה חסר לנו בשנייה תדע.

חגי נאור: בשנייה תדעו כמה חסר לנו בכסף.

חגי נאור: לא צריך לדון בוועדות בדברים האלה.

חגי נאור: המתמטיקה של סוחרים פשוטים.

חגי נאור: אבל מי קובע את זה?

חגי נאור: אתם משאירים אותנו באוויר, אתם מבינים שהעובדים, אתם דואגים להם כי אין להם כסף לאכול, גם לנו אין כסף לאכול ואני 23, 22 יום לא פודה שקל בעסקים, שקל אחד לא נכנס.

ג'קי מצא: אני רק רוצה לחדד כמה דברים.

ג'קי מצא: ראשית, לגבי עצמאיים שאין להם עובדים, עצמאיים, בעל הפיצוצייה, בעלת המספרה, אם היא עובדת עם עצמה.

ג'קי מצא: כל העסקים שאין להם עובדים, זה לא שהם לא מקבלים כסף, זה לא שאם אין להם עובדים, אז אין שום מנגנון.

ג'קי מצא: קבענו שכל העסקים שאין להם עובדים, יקבלו פיצוי בהתאם להכנסה החייבת שלהם משנה שעברה.

ג'קי מצא: זה אחד.

ג'קי מצא: שתיים – לגבי עסקים שבכל-זאת אין להם עובדים ובכל-זאת הגיעו ופתחו את העסק, אמרו, באו ברמה הציונית, עם דגל ישראל לתוך העסק ואמרו – אנחנו פותחים.

ג'קי מצא: אז למרות שהם אולי מכרו חלק, לא עשינו אתם חשבון וגם פה נתנו להם פיצוי.

ג'קי מצא: נותרו העסקים הקטנים שיש להם מספר עובדים.

ג'קי מצא: אז נכון שאולי המנגנון של השכר לא מהווה פיצוי מלא, מושלם ומוחלט, אבל אתה צריך לזכור שהפיצוי שהמדינה פה משלמת הוא לא 100% מהשכר, הוא 132.5% מהשכר, זאת אומרת, יש עוד מרכיב של 30% מהשכר, שאמור לתת מענה, מענה כלשהו, אני לא יודע להגיע מענה מלא, מענה כלשהו לנושא הזה שנקרא אובדן רווחים.

ג'קי מצא: זה לא שכיסינו רק את ה- 10, כיסינו 130% מהשכר.

ג'קי מצא: יתרה מזאת, את השכר משלמים בלי שעות נוספות, בלי פרמיות, בלי כוננויות, בלי כלום, כי זה חודש כזה, אנחנו שילמנו 130% לפי השכר הממוצע של השלושה חודשים האחרונים.

חגי נאור: ג'קי, העובדים לא הגיעו ואל תנסו לדעת את הבעיה, העובדים של אף אחד בעסקים הרגילים לא הגיעו.

חגי נאור: ה- 132%, עם כל הכבוד, נותן לנו אפס.

חגי נאור: כי יש לנו גם עלות שכר שאנחנו מוציאים תלוש עולה לנו כסף, ג'קי, אתה רושם ביטוח לאומי על המשכורת הזאת ומס-הכנסה וביטוח בריאות ושמונה שלושה אחוז לפיצויים שנתיים.

חגי נאור: מה עם זה?

חגי נאור: אז מה תפרתם לנו, אפס?

חגי נאור: 6%? 7%?

ג'קי מצא: להגיד על מיליארד 200 אפס, זה קצת קשה.

חגי נאור: עזוב את המיליארד 200, זה לא נוגע לנו.

חגי נאור: אנחנו בעלי עסקים.

חגי נאור: לאן העובדים האלה ילכו לעבוד אחר-כך?

ג'קי מצא: איפה הולכים המיליארד 200, לא לבעלי עסקים?

חגי נאור: לא מגיע לבעלי העסקים, זה מגיע לעובדים של בעלי העסקים.

חגי נאור: מה אתנו, אנחנו בעלי העסקים, 40,000 בעלי עסקים.

חגי נאור: אני לא שומע אותך.

משה כחלון: חגי, מה אתה מציע?

חגי נאור: שנייה, תקשיב.

חגי נאור: מהי מהות של התלוש משכורת שאני משלם שכירות, ארנונה, מים, חשמל וטלפון?

חגי נאור: זה נמחק בשנייה.

משה כחלון: מה אתה מציע?

חגי נאור: הדבר הכי פשוט בעולם זה הרווח התפעולי, הרי ברווח התפעולי של כל העסקים, נמצא גורם משכורות, נמצא גורם שכירות, ארנונה, מים, חשמל, נפתור את הכל.

חגי נאור: אל תתנו 100% מרווח תפעולי, 80% מהרווח התפעולי, 70% מהרווח התפעולי.

חגי נאור: אתם רוצים להעניק הלוואה?

חגי נאור: תנו הלוואה.

חגי נאור: בצורה הפשוטה ביותר.

חגי נאור: אבל תנו לנו לקום חזרה.

חגי נאור: ללא פרוצדורה, לפי המע"מ, בשיטה הכי פשוטה, כל מנהל בנק ידע.

ג'קי מצא: אין לי פה את רשימת הקריטריונים שהולכת ומתגבשת, אבל זה די ברוח שלך, של מה שאתה מפרט, המטרה של ההלוואה לאותם בעלי עסקים קטנים, עד סכום מסוים של מחזור, שעם שוברי המע"מ ייגשו לבנק, ההלוואה תהיה בערבות מדינה, חלק מההלוואה תהיה בערבות מדינה, כך שהתוצאה תהיה שהבנק יהיה הרבה יותר גמיש, לא רוצה לומר שזה לא שהוא יגיד לכולם – כן, אני נותן לכם הלוואה, אבל הוא יהיה יותר גמיש והמטרה היא באמת ליצור איזה שהיא הלוואת גישור לתקופה של שנה עד שנה וחצי ורק אז להתחיל לפרוע את הדבר הזה.

ג'קי מצא: שוב, רבותיי, אף אחד באוצר, ומי שיגיד לכם את זה הוא מטעה וטועה, לא מתיימרים, לא יכולים להחזיר את המצב לקדמותו, אין מה לעשות.

ג'קי מצא: כשיש מלחמה ובמלחמה כולם משלמים את המחיר.

חגי נאור: אז בוא אני אשאל אותך, אני אשאל אותך על המחיר.

חגי נאור: אני אפריע אותך ואשאל אותך על המחיר.

חגי נאור: אנחנו 20% מהמדינה, איפה 80% האחרים?

חגי נאור: למה אני צריך לשלם את המחיר הזה?

חגי נאור: אני רק 20% מהמדינה.

חגי נאור: איפה ה- 80% האחרים?

חגי נאור: מה, אני הפראייר של מישהו?

חגי נאור: אין לי בעיה עם המלחמה, אני בעדה, תקרעו אותם.

משה כחלון: חגי, תודה רבה.

משה כחלון: ה- 80% רק נהנו, כי המחזורים שלהם עלו כשהחיפאים הגיעו לתל-אביב.

משה כחלון: אני מבקש מסגן המפקח על הבנקים, מר לנקרי, על איזה גמישות דיברתם, כמובן, באופן מיוחד על נושא מסגרות האשראי וחגי אומר – בשבוע הבא השיקים שלו חוזרים והוא הופך למוגבל בעל כורחו.

רפי לנקרי: לגבי מסגרות האשראי, אנחנו חוזרים על זה שוב ואנחנו אומרים דברים ברורים ואמרנו את זה כבר כמה פעמים.

רפי לנקרי: אין שום בנק שיאמר ללקוח שיש בעיה בגלל ההוראות של המפקח.

רפי לנקרי: מבחינת הצפון, הבהרנו את זה וכתבנו את זה וגם שלחתי את זה לוועדת הכלכלה את המכתב הזה.

רפי לנקרי: ההוראה של המפקח בעצם מאפשרת לבנק לפעול לפי שיקול דעת מוחלט, כאילו אין הוראה.

רפי לנקרי: ולכן, עם כל הכבוד להערות,

יורם מרציאנו: זה ממש לא נכון.

יורם מרציאנו: יושבים פה נציגים של תעשיה, של בעלי אולמות, שעוד הפעם אני אביא לך אותם ואתם פשוט, אני לא רוצה לומר, אתם לא אומרים את האמת.

רפי לנקרי: אנחנו אומרים את האמת המוחלטת שמופיעה גם בכתובים ואין שום בנק שיעיז לומר שזה לא נכון.

רפי לנקרי: אני רוצה לשמוע בנקאי אחד שיגיד שיש לו בעיה בגלל ההוראה של המפקח בצפון, זה פשוט לא נכון.

יורם מרציאנו: יש לקוחות שזה מה שאומרים להם.

רפי לנקרי: שאותו לקוח ייפנה, רק רגע, שאותו לקוח ייפנה,

יורם מרציאנו: הוא פנה אליך והצעת לו 50,000 שקל מתוך שני מיליון שקל שהוא מפסיד.

רפי לנקרי: אתה מדבר על בעיה אחרת.

רפי לנקרי: לא, אתה מדבר על בעיה אחרת.

רפי לנקרי: כמו שג'קי מצא קודם אמר, המפקח על הבנקים, אין לו סמכות וגם אסור לו שתהיה לו סמכות לבוא לבנק מסוים ולומר לו – תיתן אשראי ללקוח ספציפי כזה או אחר.

רפי לנקרי: זה לא התפקיד שלנו וגם לא נעשה את זה.

משה כחלון: מר לנקרי, סמכות להגיד לו לא לתת יש לו, אבל סמכות להגיד לו כן לתת, אין לו?

רפי לנקרי: חבר הכנסת כחלון, המפקח על הבנקים לא מנהל את הבנקים ואסור שינהל את הבנקים.

רפי לנקרי: המפקח על הבנקים, יש לו תפקיד מאוד מסוים והוא מבצע אותו.

רפי לנקרי: אבל אני רוצה לענות,

יורם מרציאנו: כל-כך נלחמתם על החוק, אז להעביר את החוק, אז כמו שנלחמתם עליו, אולי תוציאו במשפט אחד פשוט, שלאור מצב החירום שהוא במצב לא נורמאלי, עושים דברים לא נורמאליים, אתם מקפיאים את החוק לשלושה חודשים.

רפי לנקרי: הוצאנו מכתב שוועדת הכלכלה קיבלה העתק שלו, שאמרנו שהבנק רשאי לפעול לפי שיקול דעת מוחלט של הבנק, ההוראה הזו לא מגבילה אותו.

רפי לנקרי: עם כל הכבוד.

אבישי ברוורמן: מר לנקרי, אני רק רוצה לעשות, אני אוהב את יורם מרציאנו אהבת נפש, כי כל מה שהוא חושב, כי כל מה שהוא חושב, הוא אומר.

אבישי ברוורמן: אין לו צנזורה ואני אוהב אותו על זה.

אבישי ברוורמן: הרבה פעמים הוא צודק.

אבישי ברוורמן: אני רק רוצה להבהיר פה דבר אחד – הבעיה האמיתית, כמו שנאמר פה על-ידי חגי, זה לא הבעיה הזאת כי אם אני יושב היום בתור בנקאי ואני אומר – OK, יש לי את השיקים, אני מעביר אותם, אבל אני רואה שהעסק חדל פירעון, הוא נכשל, זה לא אחראי המפקח על הבנקים ובנק ישראל.

אבישי ברוורמן: ממשלת ישראל צריכה להעביר פיצוי עקיף לאותם אנשים.

אבישי ברוורמן: ברגע שתהיה תקנה שיש להם פיצוי עקיף, אז אוטומאטית אפשר להרחיב את כל האשראי, כי מאחוריהם יש גיבוי, ואז הדבר היחיד שצריך לעשות אותו, האם על תוספת האשראי הזאת יש איזה הפרש שער ריבית.

אבישי ברוורמן: בזה יתחלקו הבנקים העשירים והמדינה.

אבישי ברוורמן: אבל המדינה חייבת לתת את הגיבוי.

אבישי ברוורמן: כי ברגע, גם אני בתור בנקאי לשעבר, אם העסקים האלה שלך חדלי פירעון, אז מה זה יעזור שאני אתן להם עוד 40 שיקים?

אבישי ברוורמן: אם אין להם יותר הכנסות, אני לא יכול לתת להם הלוואות.

אבישי ברוורמן: זה תפקיד המדינה.

אבישי ברוורמן: ולכן, ידידי יורם, אחי ורעי, כאן הבעיה ובזה אני מבקש משר האוצר ומג'קי, זה לא תפקידו של ג'קי, זה לא במגרש שלו, שר האוצר יעביר את התקנה הזאת.

אבישי ברוורמן: הבעיה האחרת היא בעיה שולית כי הבנקים באמת יהיו ליבראלים לחלוטין בנושא הזה.

משה כחלון: תודה רבה.

קריאה: אף בנקאי, אסור לו, אסור לבנקאי לתת אשראי ואני לא מהצד של הבנקים, למי שהוא יודע שלא יכול להחזיר לו.

קריאה: המדינה היא זאת שצריכה לשחרר את המצב העכשווי ולבנק יצטרך להוכיח רק דבר אחד, שהסיכון הזה נוצר כתוצאה מהמלחמה ועם זה הוא יכול לתת כסף.

דוד פרנס: אני מבנק דיסקונט.

דוד פרנס: אני רוצה להגיד בקצרה כמה דברים.

דוד פרנס: אנחנו מתחברים ברמת העיקרון לדברים החשובים שאמר פרופ' ברוורמן ואני מזכיר לכל החברים פה שהבנק, הגם שהוא עסק בפני עצמו, יש להניח שכאשר הוא ידע שהעסקים שהם בקשיים היום, יפוצו בעתיד על-ידי המדינה, יש להניח ששיקול הדעת שלו יהיה ליבראלי יותר והבנקים עושים כמיטב יכולתם, גם כרגע וגם בתוכניות לעתיד, בתוכניות מסודרות, כיצד להקל על הלקוחות שלנו,

משה כחלון: ההוראה של המפקח השפיעה או לא השפיעה?

דוד פרנס: ההוראה של המפקח לא השפיעה, לא במקרים האלה והיא גם לא משפיעה במאקרו, באופן כללי, מכיוון שהמפקח העמיד לבנקים את הכלים לאשר חריגות בצורה כזאת או אחרת.

דוד פרנס: מעבר לזה, אני רוצה להגיד עוד משפט אחד בשם בנק דיסקונט, שלי, ובשם החברים שלי האחרים.

דוד פרנס: עובדי הבנקים עובדים ימים כלילות בצפון, לפתוח ולתת שירותים בנקאיים בכל היישובים, בתנאים לא קלים, כאשר גם בסניפים שלא היו ממוגנים, הבנקים עשו והעתיקו את הסניפים שלהם למקומות מוגנים, גם להגן על הלקוחות, גם על העובדים, ומתמודדים עם קשיים רבים בקטע של שינוע העובדים ממקום מגוריהם לבנקים ואני בשם הבנק שלי ובשם הבנקים האחרים מצדיע להם.

דוד פרנס: רוב הסניפים של דיסקונט נפתחו, בנק דיסקונט היה פתוח באופן גורף.

2371: מאיפה אתה פרנס?

דוד פרנס: מהרצליה.

2371: איך אתה אומר לי שזה היה פתוח באופן גורף?

2371: הלכתי סניף-סניף, אני, אני אומר לך, סניף מוריה, 128, היה סגור, כל המלחמה.

2371: אתה רוצה עוד?

2371: עוד?

2371: לא יכולתי לדבר עם המנכ"ל שלך כי הוא היה בחוץ-לארץ, דיברתי עם האחראי על הסניפים והוא הסביר לי שההנחיה הפנימית של הבנק היא איפה שאין מיגון, לא לפתוח את הסניפים, בסדר, אני מכבד את זה.

2371: אני רק מבקש שתעביר להנהלה שלך שחלק מהרווחים, חלק קטן מהרווחים ילך מייד אחרי המלחמה למיגון הסניפים אצלנו, כדי שלא יקרה מצב נוסף שאם ייפלו כאן טילים, אתם תגידו לי שזה אין מקום לפתוח כי אין מיגון.

דוד פרנס: אז קודם כל, אנחנו נעביר את ההערה שלך.

גדעון שור: אני רוצה לדבר על שני דברים.

גדעון שור: קודם כל, היתה התראה בשבוע הראשון שכולם חוו אותה והשבוע הראשון הוא גם לא קריטריון כי זה נפל עלינו כרעם ביום בהיר, על כולם.

גדעון שור: מה שאני יכול לומר לכם, שאותם הסניפים, אגב, זה רוב סניפי חיפה, שפיקוד העורף אישר לנו וקצין הביטחון של הבנק, לפתוח אותם, כולם פתוחים ופתוחים כבר כשבועיים ובעצם, ימים מספר לאחר מכן.

גדעון שור: לא רק זאת, יש לי גם דוגמאות של סניפים, למשל בטירת הכרמל, שעוד לא אושר להם מפיקוד העורף, קיבלנו מהעירייה שמה מתקן, ופתחנו שם.

2371: זה מעצבן אותי.

2371: יש להם מיליארד וחצי.

2371: סלח לי, חבר יקר.

2371: אני בדקתי את זה אישית.

2371: אתם עבדתם כמו פורפרה – שעה כן, 17 שעות לא.

2371: איש לא ידע מתי אתם פתוחים ומתי לא.

2371: אני הייתי צריך לדבר עם המנכ"לית שלך בשוויץ, היא ישבה בשוויץ, אני דיברתי אתה אישית.

2371: מה אתה מוכר פה סיפורים?

2371: אתם לא נתתם שירות בעשרה ימים הראשונים, תתביישו! אתם מונופול! וזה היה ככה, כל המונופולים של הארץ הזאת ברחו, כולל משרדי הממשלה.

2371: פה אי-אפשר היה לעבוד.

דוד פרנס: אנחנו מוחים על מה שאתה אומר, כי אנחנו,

2371: אל תמחו, אין לך בכלל רשות למחות.

גדעון שור: אני מבנק לאומי.

גדעון שור: הכעס שלך מובן, יונה, בימים הראשונים בהחלט היו בעיות.

גדעון שור: אני מוכרח להגיד, יונה, יותר טוב שלא נרים את הקול.

גדעון שור: מה שאני אומר, אני יכול להגיד לך חד-משמעית, לגבי מיגון, מישיבה שקיימנו אתמול עם המנכ"ל, יש הסקת מסקנות לגבי מיגון.

גדעון שור: סניפים שלא מוגנים, גם פיקוד העורף לא הרשה לפתוח.

גדעון שור: יהיו הסקת מסקנות וסניפים ימוגנו, כמו שלא היו קודם.

גדעון שור: כל הסניפים היום עובדים, למעט ארבעה סניפים בחיפה עצמה ולכל סניף שלא עבד, היה גיבוי ויש גיבוי במקום אחר.

גדעון שור: השירותים בשבוע הראשון היו ברמה נמוכה, אני חושב שהיום השירות הבנקאי, העובדים שעובדים נותנים שירות מצוין.

2371: זה קשקוש.

גדעון שור: צריך לזכור עוד דבר.

גדעון שור: עובדי הבנקים גרים באזור הזה גם.

גדעון שור: חלק גדול מהם גם הוא נטש את המקום.

גדעון שור: למרות ש- 50% מהעובדים הגיעו לעבודה ואני חושב שזה גם סיפק כי גם כמות הלקוחות היתה נמוכה יותר.

גדעון שור: לכן, חשוב לזכור – בנק הוא עסק ובנק מורכב מאנשים ועובדים שהם גם תושבי האזור הזה.

גדעון שור: אני הייתי בסניפים, אני ראיתי פקידה שיושבת, נותנת שירות בזמן שיש הזעקה והראש שלה נמצא בבית כי הילדים שלה נמצאים שם, לא תמיד במרחב מוגן.

גדעון שור: לכן אני אומר – הכעס מובן, התסכול מובן, הפגיעה היא פגיעה, אנחנו הולכים לקראת הלקוחות, אנחנו נלך לקראת הלקוחות, מסגרות האשראי לא עשו שום בעיה ולא יעשו שום בעיה והתוכנית, סליחה יורם, אני אומר,

יורם מרציאנו: אני מכיר בעדות אישית בעלי עסקים שמסגרות האשראי בשלושה שבועות האחרונים פגעו בעסק,

גדעון שור: זה לא קשור למלחמה ולא קשור למסגרות.

גדעון שור: מה שאני רוצה לומר הוא, מתגבש עכשיו הסדר, אמר פרופ' ברוורמן, ואמרת אתה, אמרת דבר נכון.

2371: מסגרת האשראי לא מספקת היום, לא בגלל העסק, אלא בגלל המלחמה, בואו נפתור את הבעיה הזאת.

גדעון שור: אמר מר רגב ואמר פרופ' ברוורמן, שניכם צדקתם, הבעיה היא בעיה של ממשלה.

גדעון שור: ברגע שהממשלה, והיא מגבשת הסדר עכשיו של ערבות, יש להניח שזה יקל על כל הבנקים לתת יותר אשראי ברווחה יותר גדולה ובנוחות יותר גדולה עם כל הסיכונים שקיימים.

גדעון שור: אנחנו נלך לקראת העסקים עד כמה שניתן ואני מקווה שבסופו של דבר גם ביום שאחרי, יונה, אנחנו נהיה יחד אתכם ונמשיך לעבוד אתכם.

גדעון שור: תודה.

אבנר ורד: יוני, תן לי לענות לחני, בבקשה, כי הוא מאוד צודק, זו בעיה של עשרות אלפי עסקים.

2371: מי מדבר?

אבנר ורד: כשם שאתה מתפרץ, גם אנוכי מתפרץ.

אבנר ורד: יש צורך לתת תשובה לבעלי העסקים כדוגמת חני, והממשלה מתפקדת בנושא אז תן לי להציג את זה, בבקשה.

משה כחלון: מר ורד, אתה תדבר אחרון.

2371: מה התפקיד?

משה כחלון: מר ורד הוא יושב-ראש העסקים הקטנים, הקרן לעסקים קטנים, תפקיד מאוד חשוב, תפקיד מאוד מרכזי, אתה תדבר בזמנך וכולם יקשיבו והדברים יירשמו בפרוטוקול.

משה כחלון: אני הייתי מבקש לסיים כרגע את הנושא של הבנקים, לאחר מכן נעבור לעסקים קטנים וכמובן נבצע את הסיכום.

משה כחלון: אז ראש העיר רוצה להתייחס לבנקים, לאחר מכן יושב-ראש איגוד כיבוי אש, תא"ל רמי דותן.

2371: אדוני מבל"ל.

2371: לא סתם אני מוכעס.

2371: אתה לא יכול לבוא ולדבר אתי בשם העובדות שהראש שלהם אצל הילדים, אני מנהל עירייה לא קטנה, אתה היית בכלל מעז לחשוב שאני אפסיק פה את העבודה כי יש פה עובדים שהראש שלהם נמצא אצל הילדים?

2371: אנחנו נתנו את כל השירותים בזמן אמת ותחת אש.

2371: לא ייתכן שפה יש מלחמה והכספומטים שלך ריקים ואני צריך לדבר עם המנכ"לית שלך שנופשת בשוויץ.

2371: לא ייתכן! שמעת?

2371: אתה תביא מכונית משוריינת מהמיליארד וחצי שקל רווח שלך, ותכניס את הכסף לתוך הכספומטים, לאנשים שלי באמצע הלילה שיצאו, יהיה כסף! שמעת?

גדעון שור: שמעתי וזה בוצע.

2371: לא!

גדעון שור: בוצע.

2371: בעשרה ימים ראשונים – לא.

2371: למרות שאני סיכמתי עם המנכ"לית שלך.

2371: אני בדקתי את זה אישית, לא שאני רצתי החוצה ושלחתי אחרים.

2371: אני הייתי בשטח כל הזמן.

2371: איזה חוצפה זה לא לתת את השירותים תחת אש, איפה זה נשמע?

גדעון שור: יונה, אנחנו נביא את הנתונים על פתיחה.

משה כחלון: מר שור, אני לא רוצה לפתח.

משה כחלון: יש לי פה נתונים מבנק ישראל על נתוני פתיחה, אני לא רוצה להיכנס.

משה כחלון: אני מבקש.

משה כחלון: רמי דותן, רצית איזה משפט על הבנקים?

רמי דותן: אני רציתי, שני דברים.

רמי דותן: אני חבר מועצת עיר ויושב-ראש איגוד ערים לכיבוי אש.

רמי דותן: ראש העיר הציג במלואו את נושא בתי הזיקוק.

רמי דותן: אני רוצה רק לתשומת לבכם שבתי הזיקוק הם גם רשות כבאות עצמאית עם 18 כבאים ועם 140 כבאים עם שמונה תחנות של איגוד ערים חיפה, אם 44 כבאים בוגרי יוסטון באחד הקורסים המתקדמים בנושא כיבוי אש, לא יכולים להיכנס לבתי-הזיקוק.

רמי דותן: קחו את זה לתשומת לב.

משה כחלון: נקיים דיון בוועדת הכלכלה.

רמי דותן: נושא שני, למרות שאמרת לא רוצה נושא הבנקים, חברים יקרים, בנושא הבנקים.

רמי דותן: אני אישית לא פעם, שבע-שמונה פעמים פניתי לראש העיר במהלך המלחמה.

רמי דותן: הייתי אתו צמוד כמעט מעל שבועיים רצוף, הראשונים בעיקר.

רמי דותן: ראש העיר דווקא התגונן והוא אומר לי – רמי, לא, זה פתוח, אמרו לי, דיברתי עם היושבת-ראש הארצית שהיתה בחוץ-לארץ.

רמי דותן: אמרתי לו – יונה, אתה יודע מה?

רמי דותן: אולי אני טועה.

רמי דותן: אני מודיע לך, אישית, עליתי, גם לנביאים, גם לעצמאות.

רמי דותן: לא רק זה, היו כל מיני מקרים אחרים לבנק הלאומי, לסניף הראשי, שני אנשים מכובדים שהיו צריכים להעביר כמה מיליונים, כמה דברים, על עסקות מסוימות.

רמי דותן: הבנקים, רבותיי, תלמדו מזה רק לקח, תלמדו לקח, לא יותר מזה.

רמי דותן: אני זוכר בזמנו, ב- 1 ליולי 81, הייתי מפקד קריית-שמונה, מטעמו של אלוף בן-גל.

רמי דותן: הדבר הראשון שעשיתי אז היה לפתוח את הבנקים ונפתחו.

רמי דותן: תלמדו מזה לקח, היו גם מאות אנשים, אלפים, שישבו במקלטים, אשר גם אין להם ויזה.

רמי דותן: אין להם.

רמי דותן: לא מחזיקים, מחזיקים, מקבלים את הביטוח הלאומי, להיכנס לבנק ולקבל 500 או 600 שקל.

רמי דותן: הבנקים, רבותיי תלמדו מזה, היו סגורים.

רמי דותן: תודו בזה, לא קרה כלום, רק למחרת שיהיה, זה הכל.

רמי דותן: תלמדו מזה.

רמי דותן: לא היו פתוחים, שום דבר, שום בנק, בקושי.

רמי דותן: רבותיי, אתם יכולים לדבר עד מחרתיים, הבנקים סגורים, נקודה.

רמי דותן: הבנקים סגורים, אתה יכול לצעוק עד מחרתיים.

רמי דותן: תוכיח.

רמי דותן: תוכיח.

יורם מרציאנו: אומר פה תושב נשר, אומר – מה מדברים הרבה, היום, באתי להוציא בנשר, סגור.

יורם מרציאנו: הנה.

גדעון שור: רבותיי, בנק לאומי בנשר לא אושר על-ידי פיקוד העורף לפתוח אותו.

גדעון שור: אתם יכולים לצעוק, היום יש עכשיו מקלט שקיבלנו אותו מעיריית נשר, מחר בבוקר, מחרתיים, ייפתח שם סניף.

גדעון שור: אנחנו רצינו ולא אושר לנו ביטחונית, נקודה.

גדעון שור: אנחנו לא פועלים בניגוד לפיקוד העורף, תפסיקו להתקיף כל הזמן.

אבנר ורד: הנקודה שחני העלה היא מהותית מאוד לגבי אלפי אם לא עשרות אלפי עסקים קטנים בחיפה ובכל מרחב הצפון.

אבנר ורד: התמ"ת והאוצר הגיעו להסכמה ולכיוון של יצירת קרן לעסקים האלה במיוחד, עסקים שהיקף התפוקה שלהם יחסית נמוך.

אבנר ורד: המימון יינתן ישירות מהבנקים שבהם פועלים העסקים.

אבנר ורד: אני מניח שממחר יתחיל העיבוד של הפרטים עם הבנקים, ככה שאני מקווה שבמהרה ניתן יהיה לצאת.

אבנר ורד: המימון יהיה בתנאים מועדפים, עם ערבות מדינה, לתקופה של לפחות 18 חודש, עם שישה חודשי Grace, על-מנת באמת לאפשר את התפקוד, זה לא פיצוי, זה הלוואות.

אבנר ורד: אנחנו נערכים לאפשרות של מסה של מאות מיליונים להזרים לשטח במידת הצורך, על-מנת לתת מענה לנושא שדובר של הלוואות גישור לתפקוד של העסקים.

אבנר ורד: במקביל לכך, בקרן לעסקים אנחנו מקווים כבר בתחילת השבוע הבא להודיע שכל העסקים בצפון, וזה בערך כ- 500, עם 150 מיליון שקל, יוכלו לקבל Grace של ארבעה חודשים על-מנת להתארגן עם עצמם וגם נצא עם מסלול מהיר של עד 100,000 שקל, לעסקים שלא יוכלו או יירצו מעבר לקרן המיוחדת, כך שגם התמ"ס וגם האוצר מתייחסים בשלבים, זאת אומרת העקרונות סוכמו, יושבים עכשיו על תפירת הפרטים עם הבנקים.

אבנר ורד: אני מקווה שבישיבה הבאה שנהיה אצלך, משה, נוכל לבשר על הסיפור.

אבנר ורד: מאחר ואנחנו במשא ומתן, אני מנוע מלתת פרטים.

2371: תקשיב, אנחנו בעיריית חיפה הבאנו תרומה גדולה מארצות-הברית שאנחנו נעביר אותה למט"י חיפה כהלוואות לעסקים קטנים בלי פרוצדורה.

אבנר ורד: אל"ף, יישר כוח.

אבנר ורד: לגבי ההלוואה המיוחדת, אין צורך בשום חומרים של בעלי מקצוע.

אבנר ורד: בעל העסק יכול למלא דף ועל-סמך ההיכרות בין הבנק והלקוח, יינתן הכסף.

משה כחלון: תודה רבה.

משה כחלון: אני מבקש להודות בראש ובראשונה, כמובן, לראש עיריית חיפה, חברי מועצת העיר, על קבלת הפנים, על האירוח, לחברי ועדת הכלכלה, אחד אחד, באמת, היה דיון חשוב, חברים הגיעו גם בזמן פגרה, אבל גם הם עסוקים בדברים אחרים, אני חושב בהרכב מלא, ממש בהרכב מלא, מירושלים ומלוד ומתל-אביב ומרמת-גן ומבאר-שבע, הגיעו לכאן וזה רק מצביע על החשיבות ועל הרצינות שחברי הוועדה לוקחים את זה.

משה כחלון: אני חייב לומר לכם שכל חברי הוועדה, כשאני מסתכל, הם בעלי ברית לדאגה, הם בעלי ברית לאכפתיות ממה שקורה פה בחיפה והצפון, יונה, וזה חשוב לדעת.

משה כחלון: אני רוצה לסכם ואני מקווה שיהיה מקובל על חברי הוועדה, כך שנוכל לסכם, להוציא סיכום ולהמשיך הלאה.

משה כחלון: קשה להשתחרר מהתחושה כי המענה שניתן הוא מאוחר מדי ולא לכל בעלי העסקים ולמעשה זה עיקר הקושי.

משה כחלון: הרבה גורמים, וגם כאן נאמר שיש דבר אחד שמציק לכולם, זה החלק של היעדר גורם מרכזי.

משה כחלון: היעדר גורם מרכזי שאפשר לפנות אליו, לקבל ממנו פרטים ואנחנו מצפים שהממשלה תקים גוף כזה, בנוסף לנציגים שג'קי מצא דיבר עליהם וזה באמת ההזדמנות, אני חושב שגם בשם כל הוועדה, לשבח אותך, ג'קי, באמת, ואת כל האגף שלך, אני חושב שאתם עושים עבודה גדולה באמת תחת אש, מה שקורא ראש העיר, אתם באמת עובדים תחת אש, נכנסתם כרגע ללחץ בגלל הכמויות הגדולות, אבל אני סמוך ובטוח שתתגברו על זה ואני גם שמח על הדברים שלך, שיש בהם הרבה הרבה רגישות בנושא של רוחב לב ומה שבזמנו קראנו לא להיות גרושניקים ואתם עושים את זה באמת בצורה מעוררת כבוד ואני מבקש לשבח אותך, בשם הוועדה כולה ותעביר את זה לכל האגף שלך, לכל הרשות שאתה ממונה עליו.

משה כחלון: אני מצפה מהממשלה להקים מוקד לעסקים קטנים ויחד עם הקמת ועדת חריגים, עם כל הבעיות שמסביב לזה, ועדת חריגים זה פתח לבעיות אבל כמו שאמר חבר הכנסת וקנין, ועדת חריגים תהיה אפשרות לגשת אליה רק מי שלא מקבל את המסלול הירוק.

משה כחלון: מי שלא מקבל את המסלול הירוק, לוקח את הסיכון לרוץ עם הבירוקרטיה של ועדת חריגים.

2371: לא, ועדת חריגים זה מי שלא נופל לקריטריונים.

משה כחלון: כן, אבל יש תשובות כמעט לכולם, לא לא, אדוני ראש העיר, האמן לי, יש תשובות כמעט לכולם ומצא דיבר על זה וזה נכון.

משה כחלון: אי-אפשר לבחור פעם במסלול הירוק ואחר-כך לרוץ לחריגים.

משה כחלון: שני דברים אני רוצה שיהיה ברור כאן, הוועדה שלנו, יש לה מספר תפקידים, היא בטח לא רוצה להכביד על המגזר הציבורי ובטח ובטח שלא רוצה לפגוע בקופה הציבורית היכן שלא צריך.

משה כחלון: אז אין לנו שום כוונה ליצור פה מנגנונים על מנגנונים.

משה כחלון: אפשר לפתור הכל, אפשר אפילו לטפל באותו גנן שמטפל פעם בשלושה שבועות בגינה של X בחיפה.

משה כחלון: אפשר הכל.

משה כחלון: אבל מה זה עולה למדינה ומה המנגנונים האלה שצריך להקים לצורך זה.

משה כחלון: אז אנחנו, יש לנו גם את המדינה מול העיניים, סליחה, מר מזון, אני בסיכום.

משה כחלון: אנחנו נקים ועדת חריגים, אנחנו מבקשים להקים ועדת חריגים שיהיו שם גם קריטריונים.

משה כחלון: אני מבקש גם מהאוצר להביא לחשיבה מחודשת בנושא של טיפול בעסקים קטנים, שמענו פה נציגים, שמענו דברים שאני חושב שלא עלו בעבר וזאת גם הזדמנות לטפל בזה והדבר האחרון, אנחנו תובעים מהנהלות הבנקים לוודא פתיחה ויש לי פה את הנתונים מהמפקח על הבנקים שהוא העביר אלי איזה סניפים פתוחים ואיזה סגורים, אני לא רוצה להיכנס, אתם הרגזתם את ראש העיר.

משה כחלון: זה בסדר, ראש העיר כועס על כל מי שלא נתן שירות בחיפה, ראש העיר הוא האבא של חיפה וכשיש בעיה לילדים שלו, אז הוא כועס.

משה כחלון: עם זה אני רוצה לסיים, הנושא של בז"ן הוא נושא הפרטה.

משה כחלון: אנחנו הרגולטורים של בתי-הזיקוק מטעם משק האנרגיה, אבל נושא ההפרטה זה ועדת כספים ופרופ' ברוורמן עכשיו אומר לי שיש דיון על זה בוועדת הכספים, הוא יוביל את זה שם.

משה כחלון: יש לנו כל-כך הרבה נושאים שלנו, שבורא עולם רק יעזור לנו לגמור אותם.

משה כחלון: עכשיו ניכנס לנושאים של ועדת כספים, לריב עם ליצמן?

משה כחלון: זה לא מומלץ לאף אחד.

משה כחלון: אני רוצה לסכם, אלא אם יש איזו הערה לחברי הכנסת?

משה כחלון: לא? אני מבין שהסיכום מקובל על כולם.

משה כחלון: תודה רבה, הישיבה נעולה.