הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 2, 2006-08-06 11:00

רן כהן: רבותיי, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הועדה ברשותה של חברתי, חברת הכנסת שרה מרום.

רן כהן: אנחנו מקיימים את הישיבה הזאת בזמן הפגרה אבל גם בזמן מלחמה.

רן כהן: לכן אין לנו דרך אלא לדאוג לכך שבשעה שכל העם בישראל נמצא במצב שבו יש דאגה וחרדה לגורל החיילים ולגורל האזרחים בצפון שאנחנו גם נגלה דאגה אנושית, תרבותית, מוסרית לגורלם של העובדים הזרים ובמסגרת הזאת אני רוצה להרחיב במיוחד גם לאלה שעובדים עם האנשים הסיעודיים שזקוקים להם וקשורים אתם קשר לא נעים להגיד, אבל כמעט של חיים ומוות, של תלות 24 שעות ביממה, קשר שהוא מצריך במצבים של ירידה למקלטים וכניסה למקומות מוגנים, כמובן לבעיה הרבה יותר גדולה והרבה יותר מסובכת כפי שהיא קיימת לגבי אזרחים רגילים שיכולים הם בעצמם לרדת למקלטים , להיכנס לחדרים מוגנים וכן הלאה.

רן כהן: אבל גם אותם מאד מעניין מה גורלם של העובדים הזרים גם בענפי החקלאות, הבניין, התעשייה ובכל המקומות שבהם הם ישנם והייתי מאד מבקש שאנחנו נפתח בסקירות ככל האפשר ממצות של המנהלת במשרד התמ"ת, של נציגות פיקוד העורף אל"מ יחיאל סופר ומשטרת ישראל.

רן כהן: וכמובן אם יש פה גם משרדי ממשלה אחרים אז גם משרדי הממשלה האחרים, משרד הפנים, משרד הבריאות.

רן כהן: אני אבקש מנציגת משרד הבריאות למסור מהם אתם יודעים לגבי הסוגייה הזאת בעיקר של הסיעוד כי היא במידה רבה מאד מטרידה אותנו.

רן כהן: אפרים כהן בבקשה.

אפרים כהן: אדוני היושב ראש תודה.

אפרים כהן: כפי שציינת שני הנושאים שהם היום קשורים בעובדים הזרים זה נושא החקלאות והנושא הסיעודי וחברי שלום יתייחס להנחיות שהוא הוציא בנושא.

אפרים כהן: רק ברשותך אני אמסור מספר נתונים שהם חשובים לדיון.

אפרים כהן: אושרו לשנת 2006 כ- 2319 היתרים לחקלאים בצפון, לכל החקלאים.

רן כהן: זה כל מה שאושר לחקלאים בצפון?

אפרים כהן: זה ההיתרים שהונפקו על ידי יחידת הסמך.

רן כהן: הצפון במקרה הזה זה מחדרה צפונה?

אפרים כהן: לא, אני מדבר רק על קו העימות, אני מדבר על הגדר ואני מדבר על החקלאים שנמצאים בקו העימות.

רן כהן: קו העימות זה כביש עכו - צפת וצפונה ומזרחה.

אפרים כהן: אני מדבר על 25 ישובים, אדוני היושב ראש.

אפרים כהן: מטולה והסביבה זה כ- 200 עובדים, יסוד המעלה כ- 200 עובדים, וכן אני מדבר על ראש פינה והשאר.

אפרים כהן: בבדיקה שערכתי ביום חמישי שעבר הערכה כאלף עובדים זרים נטשו את מקומות העבודה שלהם בצפון.

אפרים כהן: כמעט מחצית וכאלף ממשיכים לעבוד.

רן כהן: אפרים, מה זה נטשו?

אפרים כהן: או שעזבו מרצונם או שקיבלו הנחיות מהשגרירויות למיניהם.

אפרים כהן: אדוני, גם בבדיקה שערכתי בשבוע שעבר נאמר לי שכמעט ולא יצאו עובדים זרים אשר קיבלו היתר לעסוק בנושא הזה בצפון ועזבו את הארץ, אלא עזבו את אזור הצפון לכיוון המרכז או למקום אחר אבל לא עזיבת הארץ.

רן כהן: כלומר, זה נעשה בעזרת מעסיקיהם?

רן כהן: פשוט קמו ונסעו?

אפרים כהן: כן, או בעזרת השגרירויות שפנו אליהם כתוצאה מהמצב הבטיחוני וזה לגיטימי בעינינו ולכן, ההנחיה שהוציא ראש יחידת הסמך אין אכיפה, יש לראות את זה כדבר הומני, כמו שאזרחים ישראלים עוזבים את המקום אז גם מותר לעובדים זרים לעזוב את המקום ונמצאים באזור.

אפרים כהן: בפגישה שהתקיימה עם מפקד משטרת ההגירה ועם משרד הפנים הובהר שאנחנו נעסוק בנושא הזה ובעזרת השם, לאחר תום המלחמה הזו ולאפשר בחזרה את החזרת העובדים הזרים בחקלאות שיחזרו למקומותיהם.

אפרים כהן: שלא יוצר מצב כזה שעזבתם עכשיו אז תישארו במרכז אלא צריך להחזיר כי אנחנו כולנו יודעים מה החקלאים סבלו וסובלים בתקופת המלחמה והם צריכים את הסיוע שלנו בגישה העניינית ועל ידי אפילו לא לבצע שום אכיפה אלא לעזור לחקלאים האלה שיקבלו את העובדים בחזרה למושבים שלהם.

רן כהן: אני הבנתי שיש גם מקומות שבהם היתה דאגה למקומות מקלט לאותם עובדים שכן נשארו.

רן כהן: ביסוד המעלה נדמה לי.

אפרים כהן: להערכתנו, אותם החקלאים שנשארו ונמצאים עדיין באזור הצפון בתקופה קשה זו, נמצאים אתם גם העובדים הזרים והם קיבלו את המקלט.

אפרים כהן: והם ממשיכים לעבוד במקומות שמפקדת העורף איפשרה.

רן כהן: יש כאן מישהו ממשרד החקלאות?

רן כהן: לא.

אפרים כהן: גם איפשרנו לעובדים הסיעודיים שהמעסיק שלהם או שהלך לבית אבות או למקום אחר אז שיבואו לשם בלי שום בעיה אפילו במוסדות שהם יש שם כוח אדם, לאפשר להם בתקופה הקשה הזו ללוות את הסיעודי שלהם בכל תקופה שתידרש עד לאחר המלחמה.

רן כהן: למה זה בכלל דרש אישור?

אפרים כהן: ההנחיה של יחידת הסמך קובעת שסיעודי אשר עובר למוסד מוסדר שיש בו את כוח האדם ואת כל המנגנון הדרוש אין צורך בעובד הזה כי המדינה מממנת או הגוף מממן.

אפרים כהן: לכן הפעם יש הקלה לעובד זר סיעודי שהמעסיק שלו נכנס לבית אבות או לכל מקום, שיהיה אתו באותו מקום.

אפרים כהן: אני חושב שזו הנחיה המונית והנחיה שהיא תלווה את הסיעודי בכל מקום שילך כי היא שלו.

אפרים כהן: אני בנתונים האלה סיימתי ואני אבקש מחברי בן משה להסביר את כל ההנחיות שלו שהוציא.

שלום בן משה: אני רוצה להוסיף שני דברים לנתונים.

שלום בן משה: אלף, אין לנו למעשה תמונה מדויקת של מספר העובדים הזרים שעזבו את מקומות העבודה שלהם בתחומים השונים.

שלום בן משה: הנתון שאפרים מדבר עליו הוא נתון של הגופים החקלאיים שאחראים על זה.

שלום בן משה: הנתון הרשמי של משרד החקלאות מדבר על עזיבה של 25 עד 30 אחוז מכלל העובדים הזרים בחקלאות שעזבו את מקום העבודה שלהם.

שלום בן משה: העזיבה הזאת נעשתה באופן וולונטרי, במידה מסוימת בעידוד של השגרירות.

שלום בן משה: אני דיברתי עם שגרירות תאילנד לפני 10 ימים, אחרי שביקרתי במטולה וראיתי שם את המצוקה שעובדים זרים רצו לעזוב את הארץ ואיימו לעזוב את הארץ, ביקשתי מהשגריר שידבר אתם והסיכום היה לאפשר להם לעזוב למקומות אחרים ואז זה יקל עליהם את העניין.

שלום בן משה: בהתאם לזה הוצאתי את המכתב ובאותה הזדמנות הוצאתי מכתב לכלל המערכות האחרות.

שלום בן משה: גם בתעשייה וגם בבניין גם כדי לפתור את הבעיה של המיגון וגם כדי לתת להם אפשרות לעזוב.

רן כהן: רגע, את זה העברת למעסיקים או למי?

שלום בן משה: הוצאתי מכתב לכל הארגונים והמעסיקים והגופים הנוגעים לעניין.

שלום בן משה: זאת אומרת גם למשל בפועל לא עובדים בבניין באזורים האלה, יש מסעדות שלא פועלות.

שלום בן משה: אז הבן אדם לא צריך לחפש לו מקום איפה לשים את הראש שלו במקלט אבל הוא אל מקבל משכורת.

שלום בן משה: אז כדי להקל עליו ועל המעסיק שלו שצריך להחזיק אותו ולשלם לו כסף.

שלום בן משה: הדבר הזה בהחלט יצר מציאות שבה ירדו אנשים למרכז הארץ ולדרום.

שלום בן משה: חקלאי הדרום במסגרת ההסכמים ביניהם יום אחרי זה הגיע אוטובוס, העמיסו את העובדים, שלחו אותם ובמסגרת ההסכם הבלתי כתוב ביניהם, להערכתי שהנושא הזה ייפתר יש להניח שהעובדים הזרים יחזרו חזרה כי זה במסגרת ההבנות בין החקלאים.

רן כהן: רגע, זה חקלאי העביר לחקלאי או איך זה הולך?

שלום בן משה: חלק עוברים במסגרת החברות.

שלום בן משה: יש חברות שעוסקות בשירותים לחקלאים, החברות הזמינו את האוטובוס בתיאום עם החקלאים, העמיסו את העובדים על האוטובוסים ושלחו אותם כרגע לחקלאים אחרים או בערבה או במרכז הארץ שיעבדו שם.

שלום בן משה: וזה מסודר כדי להבטיח להם שכר שם.

רן כהן: והחובה של תשלום השכר למשל עוברת למעסיק החדש?

רן כהן: וזה מתואם?

אפרים כהן: כן, למעסיק החדש.

אפרים כהן: זה מתואם.

שלום בן משה: הנושא הזה באמת עלה על סדר היום, אני הוצאתי מכתב, המכתב יישלח היום והוא בעצם מורה ונותן אפשרות לקשיש או לנכה להיכנס לבית אבות יחד עם העובד הזר שלו מבלי שתהיה בעיה לבית החולים מצד אחד ומצד שני לעובד הזר או למעסיק.

שלום בן משה: עד עכשיו זה היה דה פקטו ומעכשיו זה דה יורה.

רן כהן: אז אפשר לומר שזה חוקי לעובדים הזרים לבוא אל הקשיש או לאדם הסיעודי וללוות אותו לכל מקום שהוא נמצא.

רן כהן: בסדר גמור.

שלום בן משה: בדיוק כך.

שלום בן משה: התאריך שנקבנו זה עד סוף חודש אוגוסט ואם יהיה צורך אפשר יהיה להוסיף את זה.

שלום בן משה: זה בא כדי להבטיח שלא ייווצר מצב שייכנסו לבתי אבות עובדים זרים שזה דבר שהוא אסור על פי חוק.

שלום בן משה: ואנחנו מתנגדים לזה גם בהמשך כי זה יצור אחר כך עניינים.

רן כהן: יש לי עוד שאלה אחת לשניכם, לאפרים כהן ולך.

רן כהן: אני מבין שבתקופה הזאת אין כניסה של עובדים זרים חדשים לארץ.

אפרים כהן: לגבי החקלאות בזמנו דיווחנו גם מסתבר בסוף ואני אל מבקר כאן אלא אומר עובדה, שועדת הכספים הזמינה דיון בנושא הזה בזמן שאתה השתתפת ואני שאלתי את השאלה באוזן שלך, האם זה דיון בועדת הכספים או בועדה לענייני עובדים זרים, והיה דיון בנושא זה שהיתה החלטה של כולנו לאפשר להשלים את המכסה שאיפשר מנהל יחידת הסמך להשלמת 26 אלף ובדיקה יסודית יחד עם כל הגורמים העלתה שחסרים כ- 3000 ולכן איפשרנו להכניס שני שלישים מ- 3000 לארץ על מנת להשלים את המכסה על פי החלטת הממשלה.

רן כהן: זאת אומרת שבימים אלה באו לארץ עוד 2000 עובדים?

אפרים כהן: תיכף נשמע את משרד הפנים המופקד על זה.

רן כהן: התשובה היא שאין כניסה.

יוסי אדלשטיין: נכון, אין כניסה.

רן כהן: למה?

יוסי אדלשטיין: התאילנדים לא מאפשרים את זה.

יוסי אדלשטיין: על פי החלטת ממשלת תאילנד כרגע הם לא מאשרים להם לבוא.

שלום בן משה: אני רוצה להגיד בשולי העניין בקשר למיגון של העובדים הזרים.

שלום בן משה: שהבעיה היא מאד סבוכה והיא לא תיפטר, אני מקווה שהיא תיפטר בנתיב העשרה ששם מקבלים קאסאמים עוד לפני שהתחילה המלחמה בצפון.

רן כהן: אני הבנתי מ- 22 שנה כחקלאי, שאתה מסתובב בשדה ואתה יכול לקבל קטיושה אין שום סיכוי בעולם שמישהו יוכל להגיע לחדר מוגן.

שלום בן משה: אתה צודק.

שלום בן משה: כשאתה כבר עובד אין פתרון וכשאתה נמצא כרגע ליד החממות שלך, נתיב העשרה זו דוגמא יוצאת דופן.

רן כהן: כשאתה נמצא בשדה אין שום סיכוי וזה ברור לגמרי.

רן כהן: כשאתה נמצא באזור נניח של סככת אריזה או טיפול או העמסה זה סביר.

רן כהן: כי חדר יכול להיות מוגן וירוצו מהר מאד כי בדרך כלל, אם אני לא טועה, זו התראה של דקה ואז צריך להגיע למקום מוגן.

רן כהן: ואז מהחממה צריך פשוט לעוף פנימה.

רן כהן: זה נתיב העשרה אבל מה עושים בקטיף אפרסקים או מה שקוטפים עכשיו?

שלום בן משה: אני רוצה לומר משהו שראיתי במו עיני, ישובים שנמצאים בצפון ובמקום שהם לא עובדים העובדים הזרים נמצאים עם החקלאים או במקלט או בממ"ד יחד אתם, כמו בני משפחותיהם לכל דבר.

רן כהן: אני מאד מודה לשניכם.

רן כהן: הייתי רוצה לפנות אליך אל"מ יחיאל סופר, תמסור לנו מהצד של פיקוד העורף מה אתם יודעים ומה ההנחיות שלכם למערכה הזאת כדי שחייהם של עובדים זרים לא יהיו הפקר.

רן כהן: קודם כל אני מבין שעד היום אין אף הרוג ואף פצוע מקרב העובדים הזרים.

רן כהן: נכון?

אפרים כהן: יש פצוע מקאסאם בנתיב העשרה.

רן כהן: טוב, זה על חשבון החמאס.

רן כהן: יש גם הרוגה מדום לב בזמן אזעקה, בחיפה.

רן כהן: מטפלת.

רן כהן: רבותיי, אני מתנצל שאני חייב לעשות הפסקה של שתי דקות, אני חייב לצאת.

רן כהן: שתי דקות ברשותכם ואני חוזר.

רן כהן: בדיוק נפל הקטע הנכון שבו אנחנו מדברים למרות שאנחנו נמצאים בפאוזה של הנושא של הסיעוד.

רן כהן: אז באמת מה קרה?

רן כהן: מה שמך אדוני?

רן כהן: אתה רן כהן, ראיתי ברשימה רן כהן ונבהלתי.

רן כהן: ברוך בואך, בוא תספר לנו מה הסיפור של הפטירה של העובדת שנפטרה.

רן כהן: אני אל בקיא בפרטים לחלוטין אבל מה שאני יודע אני יודע מהתקשורת אבל מדובר במהגרת עבודה מרומניה, בשנות ה- 40 לחייה שנפטרה כתוצאה מדום לב בזמן אזעקה.

רן כהן: בחיפה.

רן כהן: שידורי הטלביזיה הרומנית מחזקים את זה.

ענת גונן: אני מקו לעובד בחיפה והדבר הזה קרה בשבוע הראשון של נפילות הטילים על חיפה שהיתה הרבה בהלה.

ענת גונן: דיווחו על זה לא כל כך בתקשורת הישראלית אבל בתקשורת הרומנית שנקלטת בארץ.

ענת גונן: היא הוחזרה לרומניה.

רן כהן: איך הדבר הזה עבר כל כך בשתיקה?

רן כהן: אני מודה שאני באתי לישיבה הזאת בידיעה שאף עובד זר לא קיפח את חייו במלחמה הזאת.

רן כהן: אבל אנחנו מביאים בחשבון שגם מי שמקבל דום לב עקב תקיפה, עקב הפגזה זה אצלנו ה כבר בא ממלחמה אבל לא ידענו עד עכשיו שזה קיים ואני מאד מצטער על האינפורמציה הזאת.

רן כהן: אם תוכלי לוודא בשבילנו קצת את הפרטים אני מאד רוצה לשלוח תנחומים בשם הכנסת למשפחה הזאת ולעם ברומניה.

רן כהן: אנחנו רוצים ללוות את זה ככל האפשר באופן אנושי.

רן כהן: ענת תברר לנו גם לגבי העובדת הזרה וגם לגבי הקשישה שהיא טיפלה בה.

רן כהן: אני רוצה לחזור לאל"מ יחיאל סופר, נציג פיקוד העורף, בבקשה.

יחיאל סופר: בוקר טוב לכולם.

יחיאל סופר: ראשית אני מברך על קיום הדיון בנושא העובדים הזרים.

יחיאל סופר: פיקוד העורף נותן מענה לכל האוכלוסייה בתחום ההתגוננות האזרחית.

יחיאל סופר: למעשה אנחנו לא מבחינים בין אזרח, תושב, תייר, אם הוא עובד זר, מבחינתנו כולם בני אדם וההנחיות הן רלבנטיות לכולם.

יחיאל סופר: בתוך האוכלוסייה עצמה יש כמובן מגזרים מסוימים, השטח מחולק למספר אזורים כמו למשל א1 תושבי קו העימות שההנחיות הם צריכים להיות במקלטים, למעשה מתחילת העימות ועד היום הם במקלטים ובחדרי הביטחון, יש את האזורים היותר דרומיים בצפון שהנחיות המיגון הן קצת מקלות.

יחיאל סופר: החלוקה היא גם בתוך האזור יכולה להיות שונות מסוימת, זה בהתאם לעיסוק של כל אדם.

יחיאל סופר: בכוונה אני אומר אדם כי מבחינתי אם הוא אזרח ישראלי שעובד במחלקת התעבורה נגיד של עיריית חיפה והמקצוע שלו הוגדר כמקצוע חיוני והוא יוצא לעבוד בחוץ זה בסדר, הוא יכול לעשות את זה, כמובן בהתאם למדיניות המיגון שאנחנו אומרים, תוך דקה הוא צריך להגיע למחסה ובמידה והוא שומע צפירה או כל נפץ אז אנחנו מנחים, אם אין כמובן מבנה סמוך לאזור שהוא נמצא בו אז הוא צריך לשכב או למצוא איזה שהוא מקום מסתור באזור שהוא נמצא בו.

יחיאל סופר: וזה כמובן אם את אותה עבודה עושה בן אדם שאנחנו מגדירים אותו כעובד זר, הוא כפוף לאותן הנחיות והוא מבצע את אותם הדברים.

יחיאל סופר: אם הוא מטפל סיעודי למשל אז כמובן ההנחיות הן כמו שהמטופל שלו כפוף אליהן, אותו עובד זר כפוף לאותן הנחיות.

יחיאל סופר: אנחנו גילינו והבנו בתחילת האירועים שיש הרבה מאד דוברי שפות שהן שונות, שהם לא דוברי עברית, גם בקרב התושבים כמו הרוסים והערבים.

יחיאל סופר: האירועים התחילו ביום רביעי וכבר בתחילת השבוע לאחר מכן, ממש מספר ימים לאחר תחילת האירועים אנחנו תרגמנו את כל ההנחיות של פיקוד העורף כמעט לכל השפות הרלבנטיות, רוסית, ערבית, אנגלית, אמהרית, צרפתית, ספרדית ותאית.

יחיאל סופר: היינו בקשר עם משרד הקליטה, עשינו את התרגום יחד אתם, חילקנו את זה במספר צורות.

יחיאל סופר: אחד זה בצורת פליירים , שלחנו את זה לישובים שלהם, לרשויות המקומיות והם הפיצו את זה לעובדים הרלבנטיים, עשינו את זה גם במסגרת האינטרנט, תרגמנו את זה ושמנו את זה כקבצים באינטרנט למי שיש, גם בערוץ 33 אנחנו מתרגמים את ההנחיות ממש בצורה רוטינית כל יום.

יחיאל סופר: יש גם ספרדית בערוץ 33 למי שצופה.

אפרים כהן: חסר לך סינית וחסר לך פיליפינית.

יחיאל סופר: השפות שאנחנו תרגמנו זה מתואם עם השלטון המקומי, גם עם הרשויות, גם עם משרד הרווחה, זה שפות שאנחנו התבקשנו לתרגם.

יחיאל סופר: סינית לא היתה בקשה כזאת אבל זו לא בעיה, לא היתה בעיה לעשות תא זה, בסך הכל אנחנו קשובים לשטח, עושים הרבה מאד מחקרים, אנחנו מדברים עם הרשויות המקומיות ולא התקבלה שום פניה לגבי שפה אחרת, אז תרגמנו לשפות הרלבנטיות.

יחיאל סופר: אם בקשה היתה מתקבלת אז אין שום בעיה.

רן כהן: אז אני מבקש, אנחנו כועדה לעובדים זרים מבקשים שתתרגמו גם לסינית וגם לפיליפינית.

רן כהן: נקווה שהמלחמה תסתיים אבל אתה יודע, נסראללה יכול להשתגע ולהרחיב את הלחימה ונמצא את עצמנו בתוך בוץ גדול יותר.

רן כהן: אני מבקש לתרגם לכל שפה שמנהלת העובדים הזרים במשרד התמ"ת תאמר לך תתרגמו.

אפרים כהן: לפני מספר חודשים פנו מפקדת העורף וביקשו לדעת כמה עובדים זרים לא חוקיים וכמה עובדים זרים חוקיים במדינת ישראל ואיזה נתינים הם.

אפרים כהן: מסרנו להם שיש סינים, תאילנדים, פיליפינים, טורקים, ספרדים, זה נמסר למפקדת העורף לפני מספר חודשים וזה ההרכב של העובדים הזרים בישראל.

אפרים כהן: החוקיים והלא חוקיים.

אפרים כהן: כשאמרנו במיוחד, בנושא חקלאות זה רוב התאילנדים, בענף הסיעוד זה הפיליפינים והשאר יש רוסים ורומנים וסינים.

רן כהן: יחיאל, אני מבקש שתיקחו את הרשימה הזאת, כל מה שיש פה יותר מאלף עובדים חוקיים ולא חוקיים כי מהבחינה הזאת אתם תנהגו כלפי לא חוקיים בדיוק כמו חוקיים.

רן כהן: מבחינתנו בני אדם נסראללה רוצה להרוג אותם לא עם תעודה או בלי תעודה.

יחיאל סופר: סליחה, לגבי ההערה פה של אפרים כהן, אז אנחנו לא שאלנו ואנחנו לא מתעניינים בחוקי או לא חוקי, הסטטוס של האזרח או של האדם הוא לא רלבנטי מבחינתנו ואני יכול להגיד לך שלא רק אלף מבחינתי גם עשרה אנשים, אם יהיו דוברי שפה מיוחדת אנחנו גם יכולים לתרגם את זה.

יחיאל סופר: אני רק אבקש מהגורמים המוסמכים בסוף הדיון הזה להעביר לי את הרשימה של השפות, קיבלתי סינית ופיליפינית וזה יבוצע.

יחיאל סופר: שלום גם יושב בהערכות המצב בפיקוד העורף, מהיום הראשון הוא היה שם, בכל מצב אוכלוסייה שאנחנו עושים כל יום .

יחיאל סופר: מהיום הראשון אנחנו מבצעים הערכות מצב גם ברשותי וגם ברשות רמת הפיקוד.

רן כהן: בסדר.

רן כהן: סיכמנו את הנקודה הזאת ואנחנו מבקשים שזה יהיה הכלל.

רן כהן: הכלל בועדה הזו זה שמה שאנחנו מבקשים מבצעים.

יחיאל סופר: זה לא רק בועדה הזאת מבחינתנו.

רן כהן: כי אנחנו ועדה שאוספת את כל הגורמים מכל משרדי הממשלה ועשוה את ההכרעה.

רן כהן: אין לצערנו רשות, מה שהיתה החלטת ממשלה להקמת רשות כזאת אבל היא לא הוקמה אז אנחנו מנסים להיות תחליף לרשות.

יחיאל סופר: הדבר האחרון, מעבר להנחיות המיגון שאנחנו מדברים עם העובדים הזרים או דרך הרשויות המקומיות, אנחנו טיפלנו במספר בעיות נקודתיות של מקלוט.

יחיאל סופר: אני ביקרתי אישית ביסוד המעלה והיו שם 200 תאילנדים שאיך שהתחילה המלחמה הם רצו לברוח.

יחיאל סופר: ממש ביום השני של האירועים הייתי שם, דיברתי עם ראש המועצה, הם גרו בקראוון, אמרו אנחנו לא מוכנים, נופלים פה כמה עשרות מטרים מאתנו, הקראוונים שלהם לא ממוגנים ומה שעשינו ממש בלוחות זמנים מאד קצרים, יומיים לאחר מכן הכשרנו להם שני מקלטים ציבוריים בתיאום כמובן עם משרד הפנים.

יחיאל סופר: העברנו את התקציב, שיפצנו להם ושיכנו אותם במקום בקראוונים בתוך המקלטים.

יחיאל סופר: אז ה בעיות שידענו עליהם וטיפלנו בהן אד הוק.

יחיאל סופר: גם הסטטוס של העובדים מבחינתי הוא ממש לא רלבנטי.

יחיאל סופר: איך הוא נמצא, מי משלם לו, חוקי או לא חוקי, מבחינתנו אדם הוא אדם באשר הוא, זה לא משנה, הוא באזור שלנו, בתחומי מדינת ישראל ואנחנו כפיקוד העורף אחראים לתת לו את המענה המיטבי הטוב ביותר שאנחנו יכולים לעשות.

רן כהן: תודה רבה.

רן כהן: משרד הבריאות בבקשה.

אורית לקסר: אני אישית מהאגף הגריאטרי אבל אני אציין גם דברים שלאו דווקא קשורים לגריאטריה.

אורית לקסר: הטיפול הרפואי באזור צפון הארץ הוא ניתן היום בשיתוף פעולה של כל קופות החולים והטיפול ניתן שם לכל אדם ולא בודקים בעצם באיזה קופה הוא מבוטח או האם הוא מבוטח בכלל.

אורית לקסר: מה שתופס אוטומטית גם לעובדים זרים שזקוקים לעזרה רפואית אז הם יכולים לקבל במרפאות מה עוד שרובם, במיוחד החוקיים יש להם ביטוח רפואי ואז הם מוצמדים לאחת מקופות החולים והם יכולים לקבל כל טיפול.

אורית לקסר: לגבי העובדים הזרים שנמצאים יחד עם הקשישים הסיעודיים אז קודם כל אני מצטערת שאין פה נציגות ממשרד הרווחה כי האוכלוסייה הזאת נחשבת כקהילה ולהם יש יותר את הנתונים.

אורית לקסר: מה שאני יכולה להגיד שאנחנו מתחילת המלחמה הועברו כ- 300 קשישים מצפון הארץ ואני מתכוונת חיפה צפונה למוסדות סיעודיים במרכז הארץ, גם ממשלתיים, גם ציבוריים וגם פרטיים.

אורית לקסר: אין לי מספרים מדויקים כמה מהקשישים האלו היו מלווים.

רן כהן: לא היו כל כך הרבה מקומות פנויים במעונות סיעודיים אז איך באמת זה טופל.

אורית לקסר: זה לא מדויק כי מיטות סיעודיות בלי קשר למלחמה יש בעודף במדינת ישראל.

אורית לקסר: מה שלא היה זה הנושא של הקודים, של הסבסוד וגם הנושא הזה די הסתדר בשנה האחרונה.

אורית לקסר: ההמתנה היא המתנה קצרה.

אורית לקסר: אז את זה לא יודעים.

אורית לקסר: נעשתה עבודת הכנה שנמצאת כל הזמן יש מאגר שאנחנו יודעים באיזה מוסדות יש מיטות פנויות ועל בסיס הנתונים האלה ועדכון של זה מדי יום, יש באגף הגריאטריה צוות שעובד על זה וגם בשעת חירום, גם הוגדרו מקומות בתי חולים סיעודיים שאנחנו הפנינו את המטופלים אליהם אבל גם אם היתה יוזמה, המשפחה לקחה את הקשיש לדרום הארץ או פתאום ראו שהם לא מסתדרים ויצרו קשר עם מוסד סיעודי פרטי באזור ואחר כך רק פנו אלינו, כל הפניות האלה נענו.

אורית לקסר: מה שאנחנו בעצם יצרנו זה אשפוז עם מימון מיוחד למלחמה, קוראים לזה קוד מלחמה או מחוז מלחמה וכל התקופה הזאת מכוסה על ידי משרד הבריאות ושי מערך מאד מסוים של איסוף נתונים.

אורית לקסר: אין לי איסוף נתונים מדויק כמה מטופלים לוו עם מטפלים ישראלים או עובדים זרים אבל היו פניות בודדות לאפשר להם להיות במוסדות.

רן כהן: כאשר האדם הסיעודי היה צריך לעבור, שיעבור אתו גם המטפל שלו.

אורית לקסר: אנחנו משתדלים ואנחנו רוצים ומעדיפים שהוא לא יעבור לבד.

אורית לקסר: במוסדות הפרטיים אנחנו הרבה פעמים שאלנו אם יש להם בעיה, לא היתה שום בעיה, היום אני יודעת מדיווח של מוסד באזור נתניה שהוא קיבל כמעט את רוב הקשישים שהגיעו אליו והם הגיעו או עם בן משפחה או עם עובד זר והם מתווספים לצוות המטפל.

אורית לקסר: צריך להבין שהיה עומס עבודה מאד משמעותי למוסדות הסיעודיים שלא רגילים לקבל בתוך תקופה קצרה כל כך הרבה מטופלים עם אינפורמציה לא מלאה אז ככה שהמטפלים שמכירים את הקשישים היו באמת לעזר לאותם המוסדות ואנחנו בירכנו על זה.

אורית לקסר: אני לא יודעת אם היו פתרונות למלונאות של אותם מטופלים.

רן כהן: סליחה ד"ר לקסר, מרכז המידע עשה עבודת הכנה לקראת הישיבה הזאת ומצא שהיו מקרים, אני שואל אותך אם את יודעת עליהם שבהם קשישים עם העובדים הזרים הצמודים אליהם הוזנחו בצפון על ידי בני המשפחה.

רן כהן: חברת הכנסת מרום אז תוכלי אולי באמת לענות על זה.

אורית לקסר: אני לא יכולה להגיד לך.

אורית לקסר: אני יודעת על סיפור אחד או שניים אבל לא בצורה שיטתית.

אורית לקסר: אני יודעת שאם היו מתגלים מקרים כאלה דרך עובדי הרווחה של הרשויות המקומיות זה הועבר אלינו למשרד הבריאות לאגף לשעת חירום ואז העבירו אותם למקום אחר.

אורית לקסר: כל מידע שהגיע אלינו, איסוף הנתונים הוא על ידי עובדי הרווחה ואני יודעת שהם כן עשו עבודה סיזיפית ועברו ממקום למקום בשביל לראות מה קורה אבל גם יכול להיות שהיו מקרים שלא ידעו.

רן כהן: את יודעת גם על מקרים שבהם עובדים זרים נטשו את המטופלים שלהם?

אורית לקסר: לא יודעת, אין לי נתונים על זה.

רן כהן: אז באמת אפרים, אם אני לא טועה וסליחה שאני פונה אליך אבל אתה הכי ותיק והכי מקצועי פה.

רן כהן: נדמה לי שגילוי הנאמנות הזה של העובדים הזרים למטופלים הסיעודיים שלהם הוא פשוט מופתי מבחינה מוסרית.

רן כהן: וזה לא עניין של פרנסה אלא זה עניין של חיים ומוות, עניין של הגינות ואמינות מלאים.

אפרים כהן: אדוני היושב ראש, לא פעם אני ציינתי בועדות שלך שהנושא הזה של העובדות הסיעודיות נתן קודם כל פתרון למדינת ישראל מבחינת מיטה טיפולית, אנחנו יודעים כמה עולה מיטה טיפולית אבל ל חשוב הכסף, חשוב שהסיעודי נמצא בסביבה שלו, במקום מגוריו, זה פתרון לא להעתיק אותו למקום אחר הלוא אנחנו יודעים כמה קשה לקחת בגיל מסוים ולהעתיק מקום ולכן הפתרון והשירות שלהם אין מה לדבר.

אפרים כהן: אין תחליף לזה.

אורית לקסר: אחד השיקולים בעיקר של לשכות הבריאות באזור הצפון היה לא כל כך התפקוד הסיעודי שזה מונח רפואי יותר אלא האם האיש מסוגל להגיע למרחב מוגן או למקלט, כי בצפון הארץ זה לרוב למקלטים ולא למרחבים מוגנים והרבה מן הקשישים בגלל שהם לא היו מסוגלים את אותה ניידות מהירה של תוך דקה רק בגלל זה לפעמים הם הועתקו למרכז הארץ, למרות שגם אנחנו מעדיפים שהמטפלים יהיו אתם כי זה נותן לנו איזה שהיא ערובה שהם יחזרו אחר כך לקהילה וזה החשש הגדול שלנו שיהיה פה משבר.

רן כהן: אני מאד מודה לך ד"ר לקסר ואני רוצה לבקש ממך בקשה שאם יש איזה שהיא בעייתיות בסוגייה הזאת בו בדקה שאתם יודעים על זה אני מבקש לדווח לנו כי אני מתכוון בעניין הזה לעשות כל מאמץ כדי שהדברים האלה יפתרו בדקה שאנחנו יודעים עליהם.

רן כהן: אין שום סיבה בעולם שהעובדים הזרים שסועדים את האנשים הסיעודיים שלנו במדינת ישראל יגלו נאמנות ומסירות כל כך גדולים ואנחנו לא נפתור את הבעיות שלהם בדקה שהן מתעוררות.

רן כהן: תודה רבה.

רן כהן: אני רוצה לפנות ליוסי , נציג משרד הפנים פה שמלווה אותנו שנים.

רן כהן: לאחר מכן אני אבקש מתת ניצב עזרא אהרון ליידע אותנו לגבי משטרת ההגירה.

רן כהן: יוסי בבקשה.

יוסי אדלשטיין: בסך הכל כפי שצוין כבר על ידי אפרים ושלום, אנחנו עם תחילת המלחמה היו מספר פניות פרטניות ולפני שנערכנו בכלל היו מספר פניות פרטניות לגבי מסעדה כזו או אחרת בנהריה, או מפעל כזה ואחר ומיד נתתי אישורים והורידו אותם למרכז הארץ לבעלי מסעדות אחרים במרכז הארץ, על מנת שהעובד לא ייפגע בשכרו ושהמעסיק לא יצטרך לשלם לו שכר כשהמסעדה סגורה, לאחר מכן יצאה הנחיה מרוכזת לגבי כל המגזרים.

רן כהן: אז בעצם מה הם ביקשו ממכם ממשרד הפנים?

יוסי אדלשטיין: אישור לעבור, זה אצלי ולא אצל שלום.

רן כהן: האישור לעבור ממקום אחד לשני בארץ זה אצלך?

יוסי אדלשטיין: נכון, שלום עוסק במעסיקים ואני עוסק בעובדים.

יוסי אדלשטיין: לאחר מכן יצאה הנחיה משותפת עם שלום ולכל המגזרים.

יוסי אדלשטיין: בסך הכל מבחינת החקלאות מרבית העובדים ירדו על ידי החברות המלוות.

יוסי אדלשטיין: החברות המלוות לקחו את העובדים במרוכז, העבירו אותם והם עושים את זה בדרך כלל כל השנה בעונה אז עכשיו נאלצו לעשות את זה לא בעונה אבל הם מצאו להם מעסיקים, חלק מהעובדים עברו בתיווך ישיר בין המעסיק המקורי לחברים כאלה ואחרים שגם כן במהלך השנה הם מחליפים ביניהם את העובדים.

רן כהן: העניין הזה כבר מותר מבחינת החוק, לא אפרים?

רן כהן: העניין של ניוד בין חקלאים.

אפרים כהן: זה מותר ורק היחידה של שלום והיחידה של יוסי דואגים גם במסגרת הניוד יישמרו זכויות העובדים על מנת שלא ייווצר מצב של אתמול לקחתי אז אין מי שישלם שכר, אין תנאים הולמים, אין ביטוח רפואי.

אפרים כהן: אז צריך ליצור את הקשר בין כל הגורמים על מנת שעובד זה, איפה שיהיה, יהיו לו את התנאים ההולמים שלו.

רן כהן: על כל נושא שטיפלנו בו הרבה מאד זמן וזה הכפיתה או הכבילה אז בעצם איתרנו אותו בחוק.

אפרים כהן: איתרנו אותו בחוק אבל עכשיו יש ועדה שמרכז אותה שלום.

רן כהן: סליחה, זה לא נכון לחלוטין, הכבילה קיימת, בג"צ קבע מה שפסק וקבע שהכבילה היא לא מידתית ולא חוקית ועדיין לא הוגשה הצעה אחרת ואם אני זוכר נכון היא צריכה להיות ב- 30 בספטמבר.

רן כהן: כולם כבולים ועובדי הבניין כבולים לתאגיד.

רן כהן: זה הכל.

רן כהן: רן, מה שאני מבין זה שהיום נושא הכבילה שבעבר היה בעייתי בחוק הוא לא בעייתי בחוק כיוון שהיום בהודעה למנהלת ולמשרד הפנים העניין הזה מתקיים ללא תקלה אז אי אפשר לעצור עובד כזה.

רן כהן: יוסי ממשיך.

יוסי אדלשטיין: סך הכל למרבית העובדים הזרים מהצפון הם עבדו גם בתחום התעשייה והיו אלי פניות של כל מיני מעסיקים בתחום התעשייה שחלקם העתיקו את קווי היצור שלהם למפעלים מקבילים באזור המרכז וחלקם מצאו פתרונות חלופיים לעובדים שלהם, כך שאני מקווה שברגע שתיגמר המלחמה בצפון אנחנו נוכל לאט לאט להחזיר את כולם חזרה.

רן כהן: כלומר, התחושה שלך היא שכל העובדים שעזבו את מקומות עבודתם בצפון עובדים במקומות אחרים בישראל?

יוסי אדלשטיין: מרביתם.

יוסי אדלשטיין: מעט מאד קמו ונטשו את המעסיק ולא נמצא להם פתרון והם ירדו להם למרכז לחפש להם פתרון עצמאי.

רן כהן: זו סוגייה מאד מעניינת לדעת מה קרה בינתיים עם המעסיקים בצפון, איך הם מסתדרים בלי.

רן כהן: אם הפרי נופל על הארץ זה לא פתרון.

יוסי אדלשטיין: אין להם פתרון כי הם גם לא עובדים, הם לא יוצאים לקטוף את הפרי וחלק מהמפעלים בכלל סגורים ולא פעילים.

יוסי אדלשטיין: אז אנחנו מקווים שהמצב של המלחמה יסתיים ואז אנחנו נערך לבדוק שכל העובדים שירדו יחזרו חזרה למעסיקים ויתחילו לשקם חזרה את העסקים שם.

רן כהן: תודה רבה יוסי.

רן כהן: תנ"צ אהרון בבקשה.

עזרא אהרון: צהרים טובים.

עזרא אהרון: מנהלת ההגירה כזרוע המבצעית העיקרית לאכיפה בעניין בעובדים הזרים, בימים הראשונים אנחנו קיימנו הערכת מצב והוריתי להפסיק את כל פעולות האכיפה בגזרות העימות למיניהן לחלוטין.

רן כהן: מניין?

רן כהן: מחדרה צפונה?

רן כהן: מחיפה צפונה?

עזרא אהרון: לא, חדרה זה עדיין לא אבל בואו נגיד מהאזור של חיפה וצפונה, אין פעילות אכיפה של מנהלת ההגירה כלל ועיקר, אני רוצה להגיד בהזדמנות הזאת שמרבית שוטרי מנהלת ההגירה עסוקים בפעילויות אחרות באזור.

עזרא אהרון: אנחנו מסייעים ליחידות המשטרה בצפון בפעילות החשובה שהם מבצעים שם.

עזרא אהרון: לא רק זה.

רן כהן: לא עשית הסטה של השוטרים שלך בצפון דרומה כדי לאכוף את החוק אלא העמדת אותם לרשות המשטרה.

עזרא אהרון: השוטרים שהתפנו מפעילות האכיפה מסייעים בפעילות המשטרה הצפונית בפעילות החשובה של ההגנה על האזרחים בצפון.

עזרא אהרון: לא רק זה, גם יחידות אכיפה של מנהלת ההגירה במרכז ובדרום, באזור בתל אביב מופנים לסיוע למשטרת המחוז הצפוני שעושה עבודה חשובה.

רן כהן: הערכת המצב שלך היא שמעסיקים פיראטיים בצפון ינצלו את התקופה הזאת שבה אתה לא משליט את המרות שלך שם לרעה?

עזרא אהרון: לא, אני לא חושב.

עזרא אהרון: אני חושב שיש בעיה אובייקטיבית ביכולת להעסיק עובדים זרים באזורי העימות.

עזרא אהרון: יש קושי להעסיק ישראלים אז על אחת כמה וכמה עובדים זרים.

עזרא אהרון: אני מעריך שזה לא מנוצל לטובת העניין ואני רק רוצה להשלים, אנחנו כמה ימים לפני פרוץ המערכה הזאת השלמנו מבצע גדול בענף החקלאות, עשינו פחות או יותר סגר ושיתוף פעולה עם החקלאי, זה היה מבצע מבורך אבל למערי כנראה שהמערכה הזאת קצת טרפה לנו את הקלפים ולהערכתי ללא ספק שנסיים את המערכה הזאת אנחנו נשחזר את אותו מבצע בתיאום עם החקלאים על מנת לנייד את אותם עובדים זרים שבעקבות המצב האובייקטיבי התגלגלו דרומה, שיחזרו למעסיק שלהם בצפון.

עזרא אהרון: צריך לאתר אותם.

עזרא אהרון: חלקם כבר כנראה זה כבר חודש שלם, חלקם כבר קשורים איכשהו למקומות אחרים וצריך לאתר אותם גם בסיוע משרד הפנים וגם בסיוע משרד התמ"ת.

עזרא אהרון: אנחנו יודעים לעשות את זה, זה פחות או יותר היה דפוס הפעולה, אותה קונספציה שגיבשנו במהלך המבצע האחרון ואנחנו נצטרך לנייד את אותם עובדים חזרה לאזור הצפון.

רן כהן: קרוב לודאי שמי שידאג לזה זה המעסיקים שלהם שירצו אותם בחזרה.

רן כהן: לא?

עזרא אהרון: צריך כנראה איזה שהוא דירבון לטובת העניין.

עזרא אהרון: אפרים דיבר על האפשרות לפתוח שמיים לטובת העניין הזה.

רן כהן: איך אתה מנייד אותם צפונה?

עזרא אהרון: אנחנו עוד לא נכנסנו למבצע הזה.

רן כהן: חברים, אני רוצה לבקש, לגבי התקופה של חזרה מהמלחמה נדבר עוד מעט.

רן כהן: אני רוצה כרגע לשמוע את הסקירות של הדופים שנוגעים בדבר ועכשיו מדבר תנ"צ אהרון.

עזרא אהרון: מדיניות האכיפה של מנהלת ההגירה ביתר המקומות נעשית ברגישות הראויה.

עזרא אהרון: היא בעיקר ממוקדת מודיעינית כולל פעילות לילה.

עזרא אהרון: בימים הראשונים לא ביצענו פעילות כלל, הסתייגנו מפעילות לילה וכיום אנחנו מתחילים לבצע פעילות אכיפה אבל מאד מבוקרת עם רגישות ולראייה אנחנו לא שומעים על שום תקלות בעניין הזה.

עזרא אהרון: אני רוצה לומר שאנחנו מנצלים את ההזדמנות למקד את הפעילות בין מחוללי התופעה.

עזרא אהרון: אותן חברות כוח אדם ובאותן עבירות שמתבצעות דווקא נגד העובדים הזרים.

עזרא אהרון: זוהי הזדמנות משום שאת עיקר המאמץ במקרה הזה נוח לנו להפנות לכיוון הזה והניסיון למצוא את האיזון בין פעולת אכיפה לבין הטיפול במחוללי התופעה.

רן כהן: אגב, אם מותר לי להמליץ.

רן כהן: את זה תעשו כל השנה.

רן כהן: העובדים הזרים לא מתפרצים למדינת ישראל מרצונם.

רן כהן: הם מובאים לכאן.

עזרא אהרון: אני יכול לומר לך שאנחנו כבר תקופה של כמה חודשים מאזנים בין הצורך לבצע פעולות אכיפה לבין הצורך לטפל במחוללי התופעה וזה כולל טיפול באותם חוקים ותקנות שפוגעים במעמדם של אותם עובדים זרים חוקיים במדינת ישראל.

עזרא אהרון: בסך הכל אני יכול לומר שמאז המערכה הזאת, מעבר לקושי האובייקטיבי שלנו להתמודד בכלל עם פעולות אכיפה, אנחנו יודעים לגלות את הרגישות המתבקשת , למקד את הפעילות בצורה כזאת שהיא כמובן לא תהווה בעיה.

עזרא אהרון: אנחנו משוכנעים שעם סיום המערכה הזאת אנחנו נצטרך להתארגן מחדש ולמצוא את המפתח לניוד של העובדים הזרים כל אחד חזרה למקומו הטבעי הקודם.

רן כהן: האם במצב הזה , באווירה של האחדות הלאומית וכו', אתם גם נמנעים מלעשות פעולות אכיפה במרכז הארץ ובדרומה?

עזרא אהרון: אמרתי שאנחנו עושים את זה אבל ברגישות הראויה ובעיקר בהתמקדות מודיעינית.

רן כהן: ברגישות, אתה מתכוון יותר רך, יותר מה?

עזרא אהרון: יותר רך, פחות צוותים, בלי פעילות לילה, רק באישורי.

עזרא אהרון: בכל מקרה הפעילות שלנו ממוקדת נגד עובדים זרים ששוהים במדינת ישראל שלא כדין.

עזרא אהרון: אם י עובד זר והוברר לנו שהוא הגיע מהצפון, אף אחד לא יגע בו.

עזרא אהרון: זו הנחיה וזו החלטה ובעניין הזה אנחנו מקיימים את זה כך.

רן כהן: אז מה קורה באמת בבתי הכלא?

רן כהן: בחדרי המשמורת?

עזרא אהרון: הצטמצמו בכמות ניכרת.

עזרא אהרון: אני יכול לומר שאנחנו עומדים אולי על 10 או 20 אחוז מההיקף הרגיל.

עזרא אהרון: יש קושי להרחיק וזה כבר סיפור אחר אבל חדרי המשמורת הצטמצמו.

עזרא אהרון: אני יכול להגיד יותר מזה ואולי זה יעניין את כולם, בחדרה יש מתקן ואנחנו ערוכים לאפשרות הפינוי שלו בכל בהתאם להחלטות של פיקוד העורף, אם תושבי חדרה יצטרכו להיכנס למקלטים אנחנו נפנה אותו מאנשים, מאותם עובדים זרים ששוהים בו.

עזרא אהרון: ואז נעביר אותו למתקנים אחרים.

עזרא אהרון: יש להם כבר פתרון.

עזרא אהרון: החלק האופרטיבי הוא לא בעייתי ומהבחינה הזאת היה ותושבי חדרה יאלצו להיכנס למקלטים, אז אנחנו נפנה את המתקן הזה.

רן כהן: אני מאד מודה לך, תנ"צ אהרון.

רן כהן: יוסי, אני חוזר אליך בשאלה שלא שאלתי קודם, מה מידת הזרימה של עובדים זרים החוצה מישראל בתקופת הלחימה הזאת?

יוסי אדלשטיין: כמעט ולא קיימת.

יוסי אדלשטיין: יש את היציאה השגרתית, כאלה שסיימו 5 שנים והחברות מוציאות אותן אבל אין איזה שינוי התנהגות בגלל המלחמה.

אפרים כהן: אדוני היושב ראש, העלות להבאת עובד זר כל כך העובד משלם שם שלא כדאי לו לצאת כי הוא צריך לממן את ההתחייבות שלו וזה מה שעושה כיום שלום בן משה, כמה שאפשר להפחית את העלות הזאת על מנת שעובד זה לא יהיה ממושכן הרבה שנים.

שרה מרום שלו: כל הסקירה שלכם באמת מאד מעניינת כל השנה אבל מה שאני רואה היום כדחוף זה דווקא הסיעודי.

שרה מרום שלו: אני הייתי בצפת ובטבריה וראינו מה שהולך שם עם האנשים הסיעודיים, אתם ל יכולים לתאר לכם, זה ממש נורא.

שרה מרום שלו: כי הסיעודיים לא יכולים להגיע למקלטים, בלתי אפשרי בתוך דקה להגיע למקלטים.

שרה מרום שלו: והעובדים הזרים באמת עושים עבודת קודש אבל יש הרבה מאד אנשים שאין להם עובדים זרים וזה בעצם אשמתנו כי לא נותנים אישורים לזה.

שרה מרום שלו: אנחנו יודעים שלא נותנים אישורים וגם לא כולם יכולים להרשות לעצמם.

שרה מרום שלו: בצפת למשל לא יכולים להרשות לעצמם עובד זר ללא השתתפות הממשלה.

שרה מרום שלו: אם הוא צריך לקבל עובד זב ואין לו השתתפות של המוסדות אז זה מאד קשה.

שרה מרום שלו: אבל גם עם העובדים הזרים קשה ובמיוחד כשאין אף אחד.

שרה מרום שלו: וזה מה שאתה אמרת, אפרים, בסך הכל כמה עובדים זרים שעובדים בסיעודי?

אפרים כהן: עובדות זרות בישראל שאדון בן משה נתן להן היתר זה 42 אלף.

רן כהן: מה שאני יודע זה שתוך 3 שבועות מרגע הגשת הבקשה כבר מתקבל אישור.

אפרים כהן: לגבי עובד חדש.

אפרים כהן: לגבי הארכה זה תוך יומיים עד ארבעה.

שרה מרום שלו: זה בכל זאת לוקח יותר.

שרה מרום שלו: אני אומרת לכם את זה מידיעה, אני מטפלת בזה ואני יודעת את זה.

שרה מרום שלו: מה שקרה עכשיו, אף עובד סיעודי, עד כמה שנודע לנו, לא עזב את המקום עבודתו.

שרה מרום שלו: הם נשארו עם המבוגרים ומטפלים בהם.

שרה מרום שלו: מה שאנחנו צריכים לדאוג זה שיקבלו יותר אישורי כניסה לעובדים זרים לסיעודיים.

רן כהן: לעובדים סיעודיים אין מגבלה מספרית של הממשלה או של המנהלת.

שרה מרום שלו: האמת היא שהבעיה היא לא אצלכם, הבעיה היא את האישורים שמקבלים מהביטוח הלאומי.

שרה מרום שלו: בדיוק דיברתי עם מנהלת הועדה, כשמקבלים כשאתה מקבל 2.9 אחוז אתה מכיר את זה ולא 3 אחוז אז אתה לא מקבל את העובד הזר.

שרה מרום שלו: אתה צריך לקחת אותו באופן פרטי ולעקוף את כל הפרטים האלה.

רן כהן: אני מציע שבעניין הזה נקיים דיון נפרד כי היום אנחנו מדברים בעיקר על גורל העובדים הזרים שנמצאים כאן במלחמה.

שרה מרום שלו: אבל הם שותפים לכל הסיעודיים, זה שיתוף.

רן כהן: אני מניח שאם היום היה אדם מאזור הצפון שהוא זקוק לעובדי סיעודי הוא היה מקבל את זה אפילו בדחיפות יותר גדולה מאשר במצב רגיל.

רן כהן: אבל אני מציע שנקיים דיון גם על הקריטריונים.

רן כהן: אני רוצה בכל זאת לעבור ולשמוע גם את האחרים.

אלי מוגרבי: אני מארגון מגדלי הירקות.

אלי מוגרבי: תראו, אני אחזור על חלק מהדברים שנאמרו פה או אביא כמה דברים בעקבות לפחות המידע שיש ברשותי ובארגון לגבי הנושא של העובדים הזרים בעיקר בצפון.

אלי מוגרבי: נכון שבתחילת המלחמה או המבצע הזה היתה בהלה בקרב העובדים הזרים והיה רעיון של נטישה וזה אפילו לעזוב את גבולות מדינת ישראל.

אלי מוגרבי: והתחיל לחץ על העובדים הזרים פשוט לנייד דרומה או לכיוון מרכז הארץ וישנה מערכת בין חקלאים וגם בין ועדות חקלאיות אזוריות.

אלי מוגרבי: יש אגודה במטולה, ביסוד המעלה ובכל המקומות האלה ויש ועדות חקלאיות באזורים הדרומיים בארץ כמו אזור הערבה, רמת הנגב, אזור אשכול ומרחבים, שדות נגב, יש שם ועדות חקלאיות פעילות ויש קשרים של בין רכזי הועדות החקלאיות.

אלי מוגרבי: חלק מהעובדים באמת נוידו במסגרת הועדות החקלאיות בתיאום עם החברות המלוות והיו אוטובוסים שהורידו עובדים דרומה.

אלי מוגרבי: ישנה עוד שיטה שהעלה אותה פה אחד החברים, מפקד משטרת ההגירה שיש שיטה שנקראת חבר מביא חבר ושיטת הפלאפונים בין העובדים הזרים.

אלי מוגרבי: פשוט עובד זר בצפון נוטש את המעסיק שלו בתיאום או לא בתיאום ועובר לאיזה מעסיק אחר דרך חבר בטלפון שהוא הגיע אליו ולא בדרך המסודרת.

אלי מוגרבי: במקביל, ב- 19 ליולי הוציא שלום בן משה מסמך שהיה טוב ופתר הרבה בעיות וזה המכתב שאישר ניוד זמני לעובדים בלי כל הבירוקרטיה של הניירת וזה עד ה- 31 באוגוסט.

אלי מוגרבי: אני חושב שהדבר הזה פתר חלק מן הבעיות.

אלי מוגרבי: בשבוע שעבר ביום שישי מסתבר שחלק מהעובדים שירדו דרומה לפני שבועיים או שלוש התחילו לעלות צפונה.

אלי מוגרבי: נתקלתי בתופעה הזאת שאחד החקלאים בדרום אמר, הבטיחו לי את העובד ופתאום מבקשים אותו חזרה.

אלי מוגרבי: ואמרו, אין ברירה, אתה קיבלת אותו במתנה לשבועיים שלוש והמעסיק שלו בצפון רוצה אותו.

אלי מוגרבי: ואז עלו צפונה מספר עובדים כאשר ברור שהמעסיק בצפון הבטיח להם מיגון.

אלי מוגרבי: ברגע שהם ידעו שיש להם מיגון אז הם העדיפו לחזור למעסיק שלהם.

אלי מוגרבי: בכלל לגבי הנושא של הפירות בצפון יש קריסה רצינית מאד בנושא הזה.

אלי מוגרבי: אולי זה עדיין לא בא לידי ביטוי מספיק בשווקים כי המחירים של הפירות לא קפצו לשמיים אבל י סיכוי זה יקרה.

אלי מוגרבי: יש בעיה של מטעים לא מושקים, יש בעיה של פירות נושרים, חלק ממערכות המים והדישון חטפו קטיושות ונפגעו וזה גרם להם לנזקים.

אלי מוגרבי: גם הטנקים של צה"ל והמרכבות והפומות וכל הטילים הכדים פגעו בפירות ובמערכות ההשקיה ומעבר לזה יש גם את ההנחיות של פיקוד העורף לא לצאת ולקטוף כי זה אוזרים מאד מסוכנים אז בנקודה הזאת זה יש מי שיטפל בנושאים האלה, אבל בנושא העובדים הזרים על הפרויקט אן המבצע שהיה ביסוד המעלה גם הגיע לנו.

רן כהן: ממה שאתה יודע יש פגיעה קשה משמעותית אצל מגדלי הירקות בצפון?

אלי מוגרבי: פירות וירקות יש.

רן כהן: פירות אני יודע, זה ברור.

אלי מוגרבי: לגבי הירקות, כמעט ואין הרבה ירקות בצפון.

אלי מוגרבי: ל מגדלים מלבד ירקות תעשייה אבל זה גם כן מפעלי תעשייה.

אלי מוגרבי: כמעט ואין ירקות בצפון.

אלי מוגרבי: היות וגם לא עלינו נפטר מנכ"ל ארגון מגדלי הפירות, גיורא סלע לפני שבוע אז אני ביקשתי לעזור קצת בעניין.

רן כהן: מה הפתרון באמת לגבי העניין של הקטיף בצפון או שאין פתרון?

שי חרמש: סוכם על שתי רמות פיצויים.

שי חרמש: אכן קיבלו את זה.

שי חרמש: מקבלים כיסוי מלא על פי הוצאות נורמטיביות, האוצר בעניין הזה גילה באמת הבט אנושי.

שי חרמש: אין שום סיבה היום לקטוף שום דבר, הפרי ייפול, הפיצוי יגיע והעונה הלכה.

שי חרמש: בקטע של מ- 9 ק"מ דרומה הפיצוי הוא של 60 אחוז וגם הוא די סביר בנושא הזה כאשר אין שום סיבה להסתכן.

שי חרמש: לא הייתי היום שולח שום עובד זר לקטוף לא אגס ולא תפוח ולא שום דבר אחר בגבול הצפון, אין צורך.

שי חרמש: הפיצוי הוא מלא ובהסכמת החקלאים וזה יאושר מחר בועדת הכספים.

רן כהן: אני יכול להגיד לך מנשמה של חקלאי שהחקלאים ובני משפחותיהם קוטפים בין הפגזה להפגזה, אי אפשר דבר שאתה מגדל אותו אתה לא יכול לראות אותו נרקב ונופל.

רן כהן: אל תשכחו שיש לזה עוד השלכה שזה יוצר מצב של היעדר פרי בשוק גם המחירים עולים.

רן כהן: החקלאי יקבל פיצוי אבל מה יקבל הצרכן?

רן כהן: תודה רבה לאלי מוגרבי.

שי חרמש: אנחנו בנושא העובדים הזרים קיימנו דיון.

שי חרמש: אין ספק שברגע שהמלחמה תיגמר הצורך בצפון יהיה גדול יותר מהצורך הנורמלי.

שי חרמש: שלום כבר התארגן לזה והבטיח לצפון תוספת של 15 אחוז לעובדים הזרים.

שי חרמש: חלק מזה יישארו הצעות על הנייר בלבד אם משרד הפנים לא יזרז את המהלכים להברקה.

שי חרמש: אנחנו הצבנו לנו יעד של 900 עובדים וחסרים כרגע 1800 עובדים.

שי חרמש: 900 הם התחייבו להוציא הברקות לתאילנד עד אמצע אוגוסט ועוד 900 עד סוף אוגוסט.

שי חרמש: אם אפשר היה וחבל גם שיוסי לא פה, להבין שבמצוקה הזאת כל אחד יכול לעשות יותר, גם משרד הפנים צריך לעשות יותר.

רן כהן: דיברנו על זה ממש לפני שהגעת.

רן כהן: העניין הוא שמשרד הפנים עשה את כל הסידורים כדי שהעובדים הללו יקבלו את האישור.

רן כהן: מי שלא נתן להם לצאת מתאילנד זו ממשלת תאילנד.

שי חרמש: אז קודם כל להבריק לשגרירות בתאילנד שה- 1800 שמות האלה יהיו אתמול ולא מחר.

שי חרמש: מתי שהממשלה תשחרר תשחרר.

שי חרמש: המצב כרגע הוא שחסרים 1800 פועלים ועד שלא יוצאות הברקות ממשרד הפנים לשגרירות אין שם הנעת תהליך.

רן כהן: ולמיטב ידיעתך עדיין אין הברקות?

שי חרמש: חסר כרגע 1800 .

רן כהן: אומר כרגע חבר הכנסת חרמש שלמרות הסיכום שבו מאפשרים לעובדים זרים בחקלאות כדי לתת תגבור עד ה- 26 אלף עדיין לא יצאו מברקים ממשרד הפנים לשגרירות שלנו בתאילנד כדי שהעובדים יוכלו להגיע.

רן כהן: פה מדובר גם במסגרת המכסה וגם ברגע של מצוקה.

יוסי אדלשטיין: היתה ישיבה ביום שלישי או רביעי בועדת כספים.

יוסי אדלשטיין: שם עדכנתי שאנחנו בינתיים הוצאנו כ- 1200 הברקות לתאילנד והתחייבתי בפני יושב ראש ועדת הכספים שעד סוף אוגוסט אנחנו נסיים להבריק את כל ה- 3000 החסרים.

רן כהן: חבר הכנסת חרמש, אם אני מבין נכון, אם היו 1200 כבר היו יכולים להגיע?

שי חרמש: לא, חסר 1800 .

רן כהן: אני מבין.

רן כהן: אבל 1200 בינתיים אין 1 מתוך ה- 1200 .

יוסי אדלשטיין: אני מבחינתי את כל הפעולות הטכניות אנחנו מבצעים מול הקונסוליה שלנו בתאילנד.

יוסי אדלשטיין: כרגע יש עיכוב וההחלטה של ממשלת תאילנד לא להתיר להם להיכנס לארץ.

יוסי אדלשטיין: להבריק אני מבריק.

רן כהן: הבקשה של חבר הכנסת חרמש היא צודקת, זה לא לחכות לסוף אוגוסט, לעשות את זה בשבוע הבא.

יוסי אידלטשיין: אני לא מחכה לסוף אוגוסט.

יוסי אידלטשיין: אני התחייבתי בפני ועדת הכספים שעד סוף אוגוסט אנחנו נסיים להבריק את כל היתרה.

יוסי אידלטשיין: זו פעולה טכנית שצריך לבצע אותה.

רן כהן: תודה רבה.

רן כהן: אנחנו מתקדמים בדיון בבקשה.

דורון רז: אני מאיגוד חברות הסיעוד.

דורון רז: קודם כל אני רוצה לציין שרוב הקשישים שנמצאים בית מטופלים על יד עובדים ישראלים.

דורון רז: מיעוטם על ידי עובדים זרים.

דורון רז: נוצר קושי רב של טיפול על ידי מטפלות ישראליות שישבו עם ילדים שלהן במקלטים, שלא היתה תחבורה ציבורית שיכלו להגיע, אז התארגנו ומטפלים בהם.

דורון רז: אני רוצה לציין שמתוך 118 אלף זכאי חוק סיעוד קשישים רק 20 אלף מטופלים על ידי עובדים זרים.

דורון רז: ה- 40 אלף האחרים שזה נכי צה"ל ואחרים שלא קשורים בכלל לקשישים.

דורון רז: אני מברך על ההחלטה של יחידת הסמך לגבי הנושא של עובדים שהלכו עם קשישים למוסדות סיעודיים.

דורון רז: אני מאד מבקש אם אפשר לציין לפניכם ליידע את המוסד לביטוח לאומי כי המוסד לביטוח לאומי לא ישלם לקשישים את התשלום אלא אם כן תהיה לו הנחיה מכם, כי המוסד הסיעודי הוא כמו ביתו של הקשיש.

דורון רז: כי ההתניה שלהם היא טיפול בביתו של הקשיש.

דורון רז: והוא נמצא במסגרת מוסדית אז הם לא מכירים בה כזכאות לקבל את שעות הסיעוד.

דורון רז: הבקשה הנוספת שיש לי אם אפשר למשרד הפנים, יוסי, גם נושא של חידוש הויזות של עובדים זרים הם תנאי מבחינת המוסד לביטוח לאומי בתשלום לקיש עבור שעות הטיפול שהוא מקבל.

דורון רז: אז אם אפשר לתת הנחיה לביטוח לאומי אתם שעד תום המלחמה ושבועיים אחרי המלחמה, בכל מקרה מי שהיה לו עד תחילת המלחמה היתר זה תופס לגבי ההליך הלאה לשלם לו כי אחרת ברגע שנפסקת הויזה שלו אם היא נפסקה כתוצאה מזה שמשרד הפנים לא עובד, או זמן שאי אפשר להגיע למשרד הפנים, המוסד לביטוח לאומי לא משלם את התשלום לעובד.

רן כהן: לצערי נציגת המוסד לביטוח לאומי לא הגיעה.

דורון רז: לא חשוב, הם רק צריכים לקבל את הנחיה מהגופים האלה ונפתרה הבעיה.

רן כהן: אני רוצה להציע על מנת שהדבר הזה גם לא יטואטא מתחת לשטיח, שאתה תכתוב מכתב אל מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי עם העתק אלי לכנסת ואנחנו נדאג שהדבר הזה ייעשה.

יוסי אדלשטיין: יש תשובה.

יוסי אדלשטיין: הסוגיה הזאת בלי שום קשר לביטוח לאומי או לא , קיבלנו החלטה להאריך את תוקף האשרות של העובדים הסיעודיים ל- 3 חודשים מתום הלחימה.

יוסי אדלשטיין: על מנת לא ליצור מצב של לחץ של הסיעודים בלשכות.

דורון רז: רק מה שאני מבקש זה שיעבירו את זה לביטוח לאומי שידעו שזה קיים.

דורון רז: בגלל רגישותך לנושא אני אחר כך אדבר אתך בנפרד לגבי הנושא של תשלום שכר לעובדים הישראלים בסיעוד שהוא בעיה בפני עצמה.

דורון רז: אני מאד מברך את הרגישות והגמישות, לפי ידיעתנו כמעט ואין עובדים זרים שנטשו את הקשישים שלהם, לפי ידיעתנו גם אולי זה משקף לנו תמונה לעתיד לבוא שעובדים זרים בסיעוד שמטפלים בקשישים סיעודיים בבית יש להם ערך רב מאד מבחינת הטיפול ואכן נכון שיש לא מעט מקרים שבני משפחה עזבו את האזור והשאירו את הקשישים עם המטפלים הזרים, והמטפלים הזרים מטפלים בנאמנות בקשישים וזה לכבוד לנו ואולי נצטרך לזכור את זה לעתיד, אחרי שתיגמר המלחמה לגבי ההתייחסות לנושא.

רן כהן: שלום, אני מרופאים לזכויות אדם.

רן כהן: אני אדבר קצת על בעיות בנושא הבריאות.

רן כהן: ונתחיל ממה שאמרה ד"ר לקסר.

רן כהן: קודם כדי להבין, הסדר הביטוח הפרטי שקיים כיום לעובדים זרים אינו מכסה כל מה שקשור לפגיעה מפעולות איבה.

רן כהן: זאת אומרת, אתה נפגע מפיגועי טרור או ממלחמה הביטוח הפרטי אינו מכסה.

רן כהן: יש שם סייג מאד ברור.

רן כהן: מה זה, הביטוח של מי?

רן כהן: של המעסיק?

רן כהן: הביטוח הפרטי שהמעסיק כן כי זה בעצם שייך למעסיק.

רן כהן: הביטוח הרפואי שקונה המעסיק עבור העובד אינו מכסה פגיעה כתוצאה מפעולות טרור ואיבה.

רן כהן: רגע, אבל ביטוח בריאות ממלכתי גם לא מכסה?

רן כהן: מהגרי עבודה אינם תחת חוק ביטוח בריאות ממלכתי.

רן כהן: מתי הוא מקבל ביטוח לאומי?

רן כהן: ביטוח לאומי כמו שאנחנו יודעים זה מוסד שיודע למתוח את הטיפול שלו ואת הברור לאורך זמן רב ואנחנו מטפלים במהגרי עבודה שנפגעו בפיגועים ועד היום, 3 שנים אחרי, לא קיבלו.

רן כהן: מהגרי עבודה שזקוקים לטיפול במקום מקבלים אך ורק טיפול חירום לפי חוק זכויות החולה.

רן כהן: כל טיפול אחר זאת אומרת, אם אני לצורך העניין מהגר עבודה שנפגע מחרדה למשל, פגיעה כזאת, מגיע ומקבל טיפול חירום, אני לא זכאי לבוא פעם שנייה ופעם שלישית ופעם רביעית, אף אחד לא מכסה לי את זה.

רן כהן: ביטוח לאומי בודק, יכול לבדוק חודש, חודש וחצי או חודשיים בזמן הזה אני לא זכאי לטיפול.

רן כהן: אין טיפול בזמן ברור מביטוח לאומי.

רן כהן: זו בעיה אחת שהיא בעיה קריטית של מהגרי עבודה בכלל בעיקר בפעולות איבה ובכל מה שקשור לזה מניסיון, אנחנו מטפלים באנשים לאורך שנים, שביטוח לאומי לא הכיר או נמצא בתהליך בדיקה של התביעה.

רן כהן: עוד אני רוצה לדבר על מהגרי עבודה לא חוקיים שמפחדים להגיע לבתי חולים מחשש שייעצרו וכאן אני רוצה לבקש שיצאו הנחיות ברורות ממנהלת ההגירה או ממקום אחר שעובדים שמהגרי עבודה לא חוקיים שמגיעים, להוציא את ההנחיות האלה למהגרי העבודה שהם לא ייעצרו בבתי חולים.

רן כהן: כיום לא עוצרים כי הם פשוט מפחדים להגיע.

רן כהן: למיטב ידיעתי ומאחר ואני מעורב הרבה מאד שנים בעניין הזה, משטרת ההגירה לא עוצרת לא ליד כנסיות, לא בבתי ספר וגם לא בבתי חולים.

רן כהן: את זה ראיתי עשרות פעמים ולא מתאר לעצמי שתת ניצב אהרון שינה את ההחלטה הזו לרעה.

רן כהן: אף אחד לא שינה את ההחלטה הזו לרעה אבל מהגרי העבודה לא יודעים את זה.

רן כהן: הם עדיין חיים בחרדה.

רן כהן: זה תפקידה של המדינה לפרסם הנחיות.

רן כהן: אנחנו נתקלים בזה וקרו פיגועים בתל אביב שאנשים הגיעו למרפאה שלנו ולא לבתי חולים ובפיגוע האחרון שהיה בנווה שאנן התקשורת בבקשת משרד הבריאות הודיעה שלא ייעצרו מהגרי עבודה.

רן כהן: ואותו דבר צריך לעשות מתוך דאגה אליהם גם בצפון ולהודיע בכל השפות שמהגרי עבודה שאינם חוקיים שנפגעו מחרדה, מקטיושה או ממשהו אחר, יבואו לבתי החולים ולא ייעצרו.

רן כהן: את זה צריך לעשות.

רן כהן: יש כלים לעשות את זה?

רן כהן: יש כלים לפיקוד העורף להנחות.

רן כהן: העובדים האלה הם עובדים שמפוזרים במקומות מחבוא.

רן כהן: אני אומר, יש הנחיות זה לא התפקיד שלי.

רן כהן: כמו שמנחים, כמו שפיקוד העורף כתב הנחיות בשפות שונות, הנחיות מיגון, משרד הבריאות יכול להוציא את אותן הנחיות והנחיות אחרות לגבי טיפול חירום בזמן לחימה, לגבי הגעה לבתי חולים, לגבי זכויות הבריאות של מהגרי העבודה, לתרגם לשפות ולהפיץ את זה.

רן כהן: גם מהגרי עבודה ל חוקיים מקבלים את המידע, זה מגיע אליהם בהרבה מאד דרכים, וזה לא תפקיד של ארגונים, זה תפקיד לחלוטין של מוסדות המדינה.

רן כהן: אני רק רוצה עוד מילה קצרה וזה קשור לפיטורין או ליכולת של עובד להתפטר או לעזוב את התפקיד בזמן מלחמה.

רן כהן: אפשר להתווכח על כל עניין הקבילה, אני חושב משהו אחד ואני יודע מה קורה בשטח אבל צריך לזכור שאם מעסיק אומר לעובד שלו, בוא תקטוף אתי תפוחים, גם אם העובד מפחד הוא לא יכול להגיד לא כי אם המעסיק מפטר אותו, אז תוך זמן מאד קצר הוא הופך להיות שוהה בלתי חוקי.

רן כהן: למעסיק יש כוח רב מאד.

רן כהן: שמישהו יתקן אותי אני רוצה לדעת.

יוסי אדלשטיין: עובד שמפוטר ממעסיק א' יוכל לעבוד אצל מעסיק ב' ולכן הבעיה הזאת לא רלבנטית.

רן כהן: קודם כל רן, הדעת נותנת זה שמעסיק שכבר קיבל סוף סוף מבחינתו את העובד הזר כדי שיעזור לו בחקלאות, הוא לא יילך לפטר אותו כל כך מהוא כי הוא זקוק לו.

רן כהן: כי זה גם כדאי לו להעסיק אותו כי הוא גם פותר לו את הבעיה בחקלאות והוא גם נותן לו את הרווח, אחרת הוא כלל לא היה מעסיק אותו.

רן כהן: אני מבקש שתרדו לסוף דעתי ולהבין.

רן כהן: אני מבקש מכל העמותות שעוזרות לעובדים זרים לדווח לנו על כל עובד שמאולץ לעבוד בימי המלחמה בניגוד לרצונו.

רן כהן: תעשו את העבודה הזאת.

רן כהן: לא נעים לי להגיד אבל באמת בלעדיכם מדינת ישראל לא היתה עומדת עם פנים נאורות כלפי העובדים הזרים ואתם עושים עבודת קודש .

רן כהן: בבקשה תזעיקו אותנו על כל מקרה שבו מישהו מכריח בן אדם לעבוד בניגוד להוראות פיקוד העורף.

רן כהן: אגב זו גם עבריינות.

רן כהן: אתם כולם מכירים את ההסדר היום.

רן כהן: כולם יודעים.

רן כהן: רגע, אני לא רוצה להמשיך את זה ככה.

רן כהן: זכותו של רן לומר גם אם זה בעלמא אבל חובתי לבקש ממך שאם אין לך דוגמאות כאלה תפסיק אם זה עכשיו ואם תהיה לך דוגמה כזאת אז תעביר את זה אלי ברגע שאתה יודע.

רן כהן: אני אעביר את הדוגמאות.

רן כהן: אני מנסה שוב לדבר על העניין העקרוני.

רן כהן: כל מי שיושב כאן יודע שעובד זר שמתפטר ממקום עבודתו מאבד את אשרת השהייה שלו תוך זמן קצר ולכן למעסיקים יש כוח.

אפרים כהן: אני מאד מעריך את הגופים הוולונטריים אז אני מבקש גם להיות אחראים כשמביאים דברים.

אפרים כהן: שיוכיחו דבר ולא רק אמירות והצהרות.

אפרים כהן: אני מאד מכבד אתכם ואני חושב שאתם עושים פעולה ברוכה אבל אני רוצה להבהיר בצורה שאין לה פירושים.

אפרים כהן: לא היה ולא יהיה שעובד זר אשר צריך טיפול רפואי אפילו יגיעו אליו לא אכיפה ולא משטרה.

אפרים כהן: חד משמעית, זה לא מהיום ועוד מזמן שרן היה בקדנציה הראשונה שלו כיושב ראש ועדה דיווחנו על כך כי זה לא עניין של אכיפה.

רן כהן: אז אני אביא לך דוגמאות קונקרטיות.

רן כהן: תעביר את זה אלי.

אפרים כהן: ולא קרה שעובד זר אשר כאילו פוטר והוא נהפך לשוהה בלתי חוקי אנחנו מברכים על כך.

אפרים כהן: מפקד משטרת ההגירה ויוסי ושלום רק שכחו לומר, שהפסקנו להרחיק עובדים זרים שהגיעו לפה באשרה של עובד ולא נמצא להם פתרון והראייה לכך, שבוע ימים לפני המבצע הגדול 1200 עובדים בחקלאות הועברו ממצב בלתי חוקי לחוקי ולא גירוש אותם.

אפרים כהן: אתה היית בא ואומר, אני נציג וולונטרי ואתם עושים דבר פשע.

אפרים כהן: אתם מרחיקים 1200 עובדים ומצד שני נתתם ל- 1800 להיכנס.

אפרים כהן: לא עשינו את זאת עד אשר עשינו פעולה מבורכת של משטרת ההגירה, של משרד הפנים למצוא בצורה הכי אנושית עובדים זרים שהגיעו באשרה של עובד ולא נמצא להם אישור על מנת לקבל את החותמת.

אפרים כהן: 1200 , חסכנו לחברות כוח האדם "חסכנו" הרבה מיליונים לקבל בתמורה להבאתם ארצה.

אפרים כהן: ואני אסיים בזה, לא היה שעובד זה אשר עזב את מקום עבודתו או על ידי המעסיק או מרצונו, שלא נמצא לו פתרון על ידי הגורמים.

רן כהן: אפרים, רק להוסיף לזה משפט אחד, שהיוזמה על הפול הזה היתה יוזמה גם של הועדה הזאת והיא התקבלה מאד יפה והיא עבדה מצוין, גם נחסך כל הצורך להביא עובדים זרים חדשים על כל הבדיקות והגלגולים והאלפי דולרים שהאנשים האלה חויבו לשלם, אבל אם יש בעיה רן, א אל תהסס להעביר את זה אלינו, אני מבטיח לך שנטפל בזה.

רן כהן: ענת בבקשה.

ענת גונן: קודם כל אני חייבת להקדים ולומר שאנחנו לא המשרד שלנו עבד בחיפה כרגיל כל תקופת המלחמה וקיבלנו פניות טלפוניות, אבל מטבע הדברים אנחנו לא יכולים לתת תמונת מבט כללית על מה שקורה בשטח כי אנחנו קודם כל בימים כאלה אנחנו לא ממש נמצאים בשטח ומקבלים רק דיווחים טלפוניים וגם מטבע הדברים עובדים צוות מתנדבים מאד חלקי בגלל המצב.

ענת גונן: כך שהפניות שקיבלנו הן לא מייצגות.

ענת גונן: מייצגות אולי מיעוט אבל הן מאד מטרידות.

ענת גונן: לגבי ענף הסיעוד, אנחנו קיבלנו המון טלפונים פשוט של בהלה, אנשים ששמעו פעם ראשונה בחיים שלהם אזעקה וטילים ולא היה איזה שהוא גורם שייתן להם אינפורמציה, שיסביר להם איך צריך לנהוג.

ענת גונן: אני חושבת שחלק מאד גדול מהמשפחות בסך הכל היתה עזיבה די מסיבית של הצפון וגם המטפלים עזבו יחד עם המשפחות.

ענת גונן: אנחנו שמרנו על קשר יומיומי עם עובדים שנשארו עם קישים סיעודיים כשכל המשפחה למעשה התפנתה ונשארו לבדם.

ענת גונן: ובאמת סיפורים של מסירות יוצאת דופן כי הקשישים מטבע הדברים לא יכולים לרדת למקלט והעובדים האלה נשארים אתם גם בזמן אזעקות , כשאני יורדת למקלט הם נשארים ומטפלים.

ענת גונן: היה לנו רק מקרה אחד בנהריה שהמשפחה פשוט השאירה את העובדת ואמרה לה, את אחראית והעובדת הזאת נותרה בלי מזון, בלי תרופות, חששה לצאת ועירבנו שם את רשויות הרווחה שפעלו באופן ממש מיידי.

ענת גונן: הגיעו למקום וענו על הצרכים.

ענת גונן: המצב הבעייתי לדעתי הוא דווקא בענף החקלאות שזה ענף שבו העובדים הם לאורך כל השנה מאד מאד חלשים.

ענת גונן: עובדים חלשים ומאוימים ובענף החקלאות יש נוהג מאד מגונה אבל מאד נפוץ של מעסיקים שלוקחים את העובדים לשדה התעופה, זה לא גירוש של המדינה אבל מבחינת העובד זו תוצאה שההשלכות שלה הן גרועות באותה מדינה.

ענת גונן: לוקחים ומטיסים את העובדים.

ענת גונן: אני למשל לא מכירה אקט של פיטורין בענף החקלאות, לוקחים את העובד בניגוד לרצונו ומטיסים אותו לתאילנד וזו תופעה מאד נפוצה.

ענת גונן: נתקלתי בזה המון והעמותה שלנו מכירה הרבה סיפורים כאלה והפנינו מקרים כאלה לטיפול המשטרה.

ענת גונן: אני פשוט הבאתי את זה כרקע כי זה מסביר החולשה הזאת של העובדים שכל כך קל לאיים עליהם, או שאתה יוצא לעבודה למרות שזה קו עימות או שאתה חוזר לתאילנד, זה דבר שהוא היה מאד נפוץ.

ענת גונן: כי בשבוע הראשון של המלחמה אנחנו ממש כשכל הסיפור התחיל קיבלנו דיווחים ממטולה שהעובדים נדרשים לצאת לעבוד.

ענת גונן: וזה ממש לא מרצונם, זה לא אנשים שבאו לכאן למות בעד ארצנו , פרסמנו את זה ב- YNET והיו שם טוקבקיסטים חקלאים שרשמו את התגובות שלהם כמו, מה זאת אומרת, אם אני יוצא לשדה ודאי שהעובדים חייבים להתלוות אלי.

ענת גונן: עובד שלא ייצא אתי יעוף הביתה.

ענת גונן: זה היה פשוט רשום שם וזה נמצא גם באתר שלנו.

ענת גונן: אחרי שהמצב בקו העימות קצת יותר החמיר מבחינת הלחימה, אני חושבת שהיתה יותר נוכחות של הצבא בשטח ואנחנו חשבנו שמטבע הדברים אי אפשר לצאת ולעבוד בלי הפרעה בשבועות האלה אבל המשכנו לקבל דיווחים מעובדים שהם לא ממש בקו העימות אלא באזורים קצת יותר מרוקחים שהם אזורים שקיבלו קטיושות גם כן וההנחיות של פיקוד העורף היו שאפשר לצאת למקום עבודה ורק למקום עבודה מוגן והעובדים האלה עבדו בשדה וההנחיה היתה שאם נופל טיל אז שירוצו למקלט או משהו בסגנון.

ענת גונן: העברנו את זה לשגרירות התאילנדית.

רן כהן: תת ניצב אהרון, זאת עבירה.

רן כהן: התלונה צריכה להגיע למשטרה.

עזרא אהרון: לפני טיפול משטרתי אפשר להעביר לטיפול מנהלי דרך משרד העבודה.

ענת גונן: המקרה האחרון שקיבלנו זה ממש מיום שישי האחרון, שוב ממטולה.

ענת גונן: נמצאים שם מתנדבים שמתנדבים באזור במקלטים ובכל מיני דברים כאלה, הם לא תושבי המקום והם לנים ליד בית האריזה של מטולה ומאד הפריע להם לראות שהטרקטורים מגיעים עם פירות מהשדה ואפשר גם לראות את שמות המעסיקים מכיוון שעם הקונטיינרים רשום בדיוק מי המעסיק שקטף את הפרי, הם ניסו לערב את פיקוד העורף ושוב, ההנחיה של פיקוד העורף באזור מטולה זה להישאר במלקטים.

ענת גונן: והשבוע כבר יש הסדר של פיצוי החקלאים כך שזה ממש לא ברור לנו למה זה קרה.

ענת גונן: ניסו לערב את פיקוד העורף, פיקוד העורף הפנה את המתנדבים האלה למשטרה וראש מחלק חקירות של משטרת קריית שמונה סירב לקבל את הרשימה של המעסיקים וטען שהוא לא יכול לאכוף עליהם את החוק בעניין הזה.

ענת גונן: אנחנו מבינים את ההגיון שפיקוד העורף לא יכול ללכת לחקלאים במטולה ולהגיד להם, אתה אל תצא לשדות, בן אדם שרוצה לקחת את הסיכון הוא אחראי על גורלו אבל העובדים האלה בפירוש לא בחרו לצאת לשדות.

רן כהן: אני רוצה מאד לבקש מתת ניצב אהרון ליידע.

שלום בן משה: לא צריך להכניס את המשטרה לעניין הזה.

שלום בן משה: אני רוצה לומר כך, שאם נמצא מעסיק שכופה על העובדים שלו ומאיים עליהם לפטר אותם ולסלק אותם מן הארץ אני רוצה לדעת.

שלום בן משה: יש לנו כלים מנהליים הרבה יותר אפקטיביות.

רן כהן: ענת היא מתנדבת, זה ארגון מתנדבים כמו שאפרים הגדיר אותם קודם ובצדק שהם עושים עבודה יוצאת מן הכלל, אבל אי אפשר לבקש מהם שהם יהיו לוחשי החרש.

שלום בן משה: כמו שהיא מעבירה לשגרירות תאילנד את התלונות אז שתעביר אלי.

רן כהן: את זה כבר ביקשתי ממנה אבל אני לא יכול לבקש ממנה יותר מאשר שהיא תעביר את זה אליך או אל יוסי.

רן כהן: אבל אני כן הייתי רוצה לבקש, אולי אתם במנהלת שלכם, אולי גם המשטרה תנסו לעשות בדיקה בצפון האם יש מקרים כאלה שבהם מכתיבים לעובדים זרים לעבוד גם תחת אש.

שלום בן משה: אבל אני מוכרח להתייחס רגע להערה שנאמרה כאן, אי אפשר לשבת בשוויון נפש.

שלום בן משה: היא אמרה כך, שיש תופעה נפוצה שבה לוקח חקלאי לשדה התעופה ומסלק את העובד הזר.

שלום בן משה: אם זו תופעה נפוצה ואנחנו לא יודעים זה יהיה חמור יותר.

רן כהן: התופעה הנפוצה זה האיום.

שלום בן משה: היא אמרה לגבי תופעה נפוצה שמלווים את העובד הזר לשדה התעופה כדי לגרש אותו.

שלום בן משה: גם אם זה לא נפוץ זה לא תקין וזה חמור ואסור שזה יקרה.

שלום בן משה: אני חושב שאם זה קרה בעבר זה קרה במקרים ספורדיים, היום זה ודאי שלא קיים אבל אם זה קיים חשוב שנדע את זה.

שלום בן משה: זה אסור בתכלית האיסור.

רן כהן: אז באמת ענת, אני מבקש בעניין הזה שתעבירו את זה לשלום ולאפרים, גם למשטרה בלי בושה, בעניין הזה אין שום סיבה בעולם שאנחנו נקל ראש.

רן כהן: אני גם ביקשתי במקביל וגם במשטרה וגם במנהלת יעשו בדיקה באותם אזורים האם הדבר הזה מתקיים וישמרו על כך שהמעסיקים הללו ישמרו על החוק וישמרו על העובדים שלהם משום שזה מחויב המציאות.

רן כהן: אני מודה לך ענת.

יוסי אדלשטיין: אני באמת מסתייג מהאמירות הכלליות האלה.

יוסי אדלשטיין: סך הכל באזור הצפון כל העובדים הזרים שרצו להתפנות התפנו ויש חלק שהסכימו להישאר שם עם האש ובלי האש והיו לנו מקרים דומים בגוש קטיף שגם אז ממשלת תאילנד הורתה להם לצאת והם לא רצו לצאת והם המשיכו לעבוד שם, אז אי אפשר לבוא ולהגיד שמחזיקים אותם בכפייה, זה סתם אמירות בעלמא וזה לא נכון.

ענת גונן: אני סייגתי את הדברים שלי.

רן כהן: אני רוצה לתקן דבר אחד ואני אגיד לך מה.

רן כהן: אני מסכים אתך שמי שרצה לצאת היה יכול לצאת ויצא.

רן כהן: למרות הכל, ברגע שבו מתקבלת תלונה שהדבר הזה מתקיים, גם אם זה מקרה אחד, חובתנו לבדוק שהדבר הזה לא יתקיים.

רן כהן: זה הכל, זה מה שאנחנו עושים.

רן כהן: אנחנו הרי לא יחידה של המשטרה, אנחנו ועדה של הכנסת ואנחנו משתדלים לעשות את עבודתנו בצורה הראויה ביותר, לכן חובתנו שהדבר הזה ייבדק אז בואו נתקדם.

רן כהן: זהבה בבקשה.

זהבה גור: שתי הערות.

זהבה גור: קודם כל בנושא ההברקות, לצערי הגדול יוסי זה לא בדיוק, אולי במצב חירום יוסי הוא הכתובת אבל אני מדברת בנושא ההברקות באופן כללי.

זהבה גור: אני הוצאתי מכתב לפני כמה ימים לששי קציר וגם לשר הפנים, אני לא מדברת על מצב חירות כרגע שאולי מניעים את הגלגלים בצורה קצת יותר טובה, מה שאני עוד לא יודעת, אבל בנושא ההברקות יש חוסר סדר וחוסר ארגון ובייחוד בענף החקלאות שהוא ענף בעייתי.

זהבה גור: ומי ששם מנהל את כל העניין זו הגברת רינה קונפורטי שעושה שם כבשלה.

זהבה גור: מכתב ברוח מאד חריפה הוצאתי לשר הפנים.

זהבה גור: רינה קונפורטי הוא עובדת משרד הפנים, היא עושה את המוות לכולם, גם לפני מספר ימים היה חקלאי שהופיע בפני ששי קציר והתלונן על ההתעמרות שלה בחקלאים ואני רוצה לומר שלצערי הגדול אם היא לא היתה יודעת שאני עורכת דין כנראה שגם אלי היתה מתנהגת כמו שהיא מתנהגת, וגם אלי בלשון המעטה היא מתנהגת לא בצורה הכי מכובדת.

זהבה גור: אבל זו לא הנקודה, הנקודה היא שיש מן תחושה שיש העדפות של חברות מלוות, למי היא מבריקה, כמה הי מבריקה, מתי היא מבריקה.

זהבה גור: היא מספרת לי סיפורים על הברקות שהולכות חודש ימים במקרה הטוב ופתאום מסתבר שלחברות מסוימות זה פתאום יומיים שלושה.

זהבה גור: הדבר הזה לא היה תקין בעיני ולכן הוצאתי את המכתב הזה.

זהבה גור: לקחתי על עצמי את האחריות של הדברים שאמרתי וזה אחרי שדיברתי עם חברות מספר שמשום מה נדחקו הצידה לעומת חברות אחרות.

זהבה גור: אני מקווה שהדבר הזה יטופל ויוסי יודע מה הסיפור, אני דיברתי אתו על זה.

זהבה גור: זה חמור בעיני מה שקורה שם, וצריך לעשות בדק בית ביחידה לעובדים זרים בנתב"ג.

זהבה גור: אני חושבת שזו לא רק בעיה של ימי המלחמה אלא בעיה עקרונית שצריך לטפל בה ומיד.

זהבה גור: אני חושבת שהחקלאים פה מבינים את הבעיה ויודעים שיש שם בעיה בנושא של ההברקות.

רן כהן: אגב, אנחנו כועדה ביקרנו שם, ראינו את היחידה, ראינו את העבודה על כל אגפיה ואני מתכוון לבדוק את זה.

זהבה גור: צריכים לעשות בדק בית בכל היחידה הזאת.

אפרים כהן: לנושא שלך, אני לא מתייחס לנושא של העובדים והעובדות.

אפרים כהן: אני חושב שמבחינת מתן שירות והתייעלות ומתן מענה לא יכול להיות שיחידה ממשלתית אחת נותנת מענה תוך 48 שעות ויחדה שניה שבאותו משרד נותנים תשובה בתוך שבועיים.

אפרים כהן: זה לא מתקבל.

אפרים כהן: אם יש התייעלות אז שני הגופים צריכים לעבוד בהתייעלות אחת.

אפרים כהן: ולכן הערכתנו שאנחנו מטפלים בנושא הזה על מנת לאחד הכל תחת גג אחד.

אפרים כהן: לא יכול להיות שיוסי יבריק למושה ומשה ימתין עוד שבועיים עד שיענה ליוסי וזה באותו משרד.

אפרים כהן: לכן צריך פה אלף גם מבחינה ואני לא נכנס פה למבנה הארגוני של משרד הפנים, לא ייתכן ששמים יחידה מעבר לשטח הבינלאומי וצריך לשים שם מעסיקים עם אישורים ועם טרטורים כשיש לעומת זה יחידה של יוסי אידלשטיין שנמצאת ברמלה, שיכולה לתת שירות כמו שנותנים היום שירות להברקות, יכול לתת אותו שירות על מנת לחסוך.

רן כהן: אפרים, אני רוצה להציע, ברשותך, כבר דיברתי עם יעל ואני מבקש לקיים בהקדם סיור ביחידה הזאת בנתב"ג.

רן כהן: אנחנו נשמע אותם קודם, נקבל ממך אינפורמציה מה אנחנו רוצים לבדוק שם ובהתאם לזה אנחנו נדע להוריד את ההנחיות לגבי כל הגורמים האחרים.

זהבה גור: עוד משהו, נקודה חשובה, אני פונה בעניין הזה לשלום.

זהבה גור: אני יודעת שכל הזמן מדברים פה על העובדים הזרים אבל מנגד יש גם מעסיקים ואסור להתעלם מהצרכים של המעסיקים במצב הרגיל אבל גם בעתות מלחמה, קל וחומר לאור המצב הכלכלי שהם נקלעו וזה לא סוד גדול מה שקורה שם.

זהבה גור: יש שם השבתה, אני עובדת הרבה עם מפעלים במפרץ, יש השבתה מלאה של המפעלים, אין כמעט עבודה במפעלים.

זהבה גור: כך גם במפעלים מסוג אחר, לא רק במפעלי התעשייה ועלתה נקודה שהמעסיקים פנו אלי בנושא של הקנסות המנהליים, לאור המצב הקשה.

זהבה גור: מדובר בקנסות אסטרונומיים של 100 אלף שקל, 150 אלף שקל, בגין עבירות מלפני שנים רבות, 3 או 4 שנים וכו'.

זהבה גור: המעסיקים טוענים שלאור המצב היום ודאי אין להם אפשרות לשלם את הקנסות האלה.

זהבה גור: אני הוצאתי מכתב לעו"ד קוגן בעניין הזה, על מקרים ספציפיים של מפעלים שסגורים כבר חודש ימים.

זהבה גור: העובדים נטשו, ברחו, עזבו , לא חשוב, אין עובדים, אין עבודה ואין כלום, הכל סגור.

זהבה גור: בבקשה לבטל את הקנסות האלה כי גם אם הם יחזרו לעבודה, מן הסתם תהליך השיקום של המפעלים ייקח זמן רב ויארך זמן רב.

זהבה גור: לא בטוח שהעובדים הזרים יחזרו, שחלק מהם משמשים חוד חנית באותם מפעלים.

זהבה גור: ולכן אני מפנה את הבקשה לשלום לשקול את העניין הזה .

רן כהן: לעניות דעתי אין שום סיבה לבטל קנסות על מי שעשה עבריינות כלפי עובדים זרים.

רן כהן: אנחנו בועדה הזאת תמיד הקפדנו שבעניין הזה החוק ייאכף אבל זה נכון שעסק שלא עובד בימים אלה אפשר ללכת לקראתו ולדחות את העניין הזה עד שיבואו ימים טובים יותר.

שלום בן משה: אני מודה לך על ההערה הזאת.

שלום בן משה: קודם כל אנחנו לא מתכוונים לבטל, אין לנו סמכות לבטל, אי אפשר לבטל קנס.

רן כהן: אבל אין סיבה לבטל.

רן כהן: אדם שעשה עבירה על עובדים זרים.

זהבה גור: אנחנו מדברים על העסקה.

רן כהן: לא מקובל עלי שאדם שעשה עבריינות בתחום הזה המדינה תקל עליו.

רן כהן: עד היום המדינה לא מספיק הכבידה על מעסיקים שעשו עבירות חמורות וקשות על עובדים.

רן כהן: ואני אגיד לך יותר מזה, יש אי מיצוי של הקנסות הצורה שזועקת לשמיים ואפרים ושלום מנסים להגיע למצב שבו בעניין הזה תהיה אכיפה ממשית ומאד קשה להם למצות את זה.

רן כהן: אני היום לא רוצה לבוא ולתת יד לעבריינות.

רן כהן: מה קרה?

רן כהן: נסראללה גמר להם על העבריינות שלהם.

זהבה גור: אני מדברת על אותה עבירה שקשורה להעסקה שלא כדין.

זהבה גור: לא לגבי תנאים הולמים, יש הבדל.

זהבה גור: למה?

זהבה גור: כי היו באותם מקרים למשל היתה תקופה שהיה מעבר.

רן כהן: רגע, אני לא רוצה לרדת לרזולוציה הזאת.

רן כהן: העסקה שלא כדין וגם עבריינות אחרת.

זהבה גור: אבל צריך להתייחס לנסיבות של כל מקרה, זה לא מדויק לעשות הכללה.

שלום בן משה: הנושא הזה עלה על שולחני בשבוע שעבר ואנחנו הולכים להוציא הנחיה שאומרת שמי שהיה צריך לשלם את הקנס בתקופה הזאת הוא לא יכול לשלם בגלל הנסיבות שאנחנו מבינים, זה לא יגרום לו כרגע נזק של כפל קנס וכו' והוא מקבל ארכה לשלם את הקנס במועד מאוחר יותר.

שלום בן משה: אבל ביטול אין דבר כזה.

רן כהן: עלי זה מקובל ואני מקווה שזה מקובל גם על חבריי חברי הכנסת.

רן כהן: בואו נתקדם.

רן כהן: אני מודה לזהבה.

ארנון וולוסקי: אני מארגון המסעדות האתניות.

ארנון וולוסקי: אנחנו מעסיקים כאלף עובדים זרים.

ארנון וולוסקי: אני מייצג את התעשיינים גם ויש לנו בעיה מאד פשוטה.

ארנון וולוסקי: החל מה- 1 ליולי אנחנו נדרשים להעלות את השכר של העובדים הזרים בין 15 ל- 30 אחוז, זהו חוק שכר מינימום.

ארנון וולוסקי: זה לא קשור אם זה בסדר או לא למעט העובדה שהעסקים האלה לא עובדים בתקופה הזאת, הם חלקם כל התקופה, חלקם לפחות שבועיים.

ארנון וולוסקי: כ- 25 אחוז מהמעסיקים בתעשייה ובמסעדות הם באזור הצפון.

ארנון וולוסקי: אנחנו נדרשים לשלם להם עכשיו שכר של 8000 שקל.

זהבה גור: זה הבג"צ שתלוי ועומד.

ארנון וולוסקי: זה לא קשור לשכר מינימום.

ארנון וולוסקי: אין לנו מאיפה, אנחנו לא עובדים.

רן כהן: ארנון, ממה שאני מבין, ישבתי פה לאכול במלחה, בקושי הצלחתי להיכנס וכבר הם אמרו לי שעוד לא היתה להם תקופה של פריחה כזאת כמו מאז שהצפוניים ירדו לירושלים.

רן כהן: זה מה שקורה בתל אביב, אותו דבר.

רן כהן: אז אלה קרוסים מרוב עבודה ואין להם בעיה לשלם וגם אין שום סיבה מלפתור אותם לשלם.

רן כהן: תסכים אתי.

רן כהן: אז אלה בצפון מקבלים, על פי התנאים שהממשלה החליטה עליהם, את הפיצוי.

רן כהן: ועם כל הכבוד שישלמו לעובדים שלהם.

רן כהן: אבל בואו נעזוב את זה כי זה לא הדיון שלנו היום.

רן כהן: אנחנו בעיקר עוסקים בנושא של פיקוח נפש מאשר על דברים אחרים.

רן כהן: רבותיי, אני רוצה שחברי הכנסת ידברו, אני אנסה לסכם ונראה.

אפרים פרחאן: אני מעמותת חברות הסיעוד הפרטיות.

אפרים פרחאן: אני רוצה רק להוסיף בנושא של גירעון.

אפרים פרחאן: משפחות שלקחו את הקשישים אליהם, לא לצפון אלא לדרום ולמרכז, אלה שיש להם גם עובדים זרים זה היה יחד אתם.

אפרים פרחאן: לא שמענו ואני מייצג כ- 40 חברות, לא שמעתי כאלו שהפקירו את העובד הזר אלא העובד הזר המשיך לחיות עם המשפחה ועם הקשיש.

אפרים פרחאן: זה דבר מאד חשוב.

אפרים פרחאן: עוד נושא אחד, שביטוח לאומי לא נמצא פה אבל אני יכול לומר, ענף הסיעוד בביטוח הלאומי גם עושה, הוא לא יושב בחיבוק ידיים אלא פנה לחברות.

אפרים פרחאן: מושיט עזרה, סיוע, רוצה שיגישו סיוע, מבקש ליווי, הכל כדי לתת את מלוא הסיוע לקשישים לאותם קשישים, אני מדבר על זרים כמובן.

אפרים פרחאן: דבר נוסף, בל נשכח שאותו קשיש או בני משפחה הוא גם מעסיק.

אפרים פרחאן: למעשה הם חייבים לשלם לאותו עובד זר.

אפרים פרחאן: נכון, הביטוח הלאומי על פי חוק הסיעוד גם משלם אבל זה בסך הכל חלק וזה לא גדול של כ- 40 או 60 שעות לחודש.

אפרים פרחאן: אז גם פה לא שמענו על קשיים.

אפרים פרחאן: המימון בדרך כלל בא מבני המשפחה ועד היום לא שמענו תלונות או משהו.

שי חרמש: אני חושב שהיה מרשים פה לשמוע על קטע שעם ישראל לא מכיר אותו וזה הנאמנות של העובדים הזרים.

שי חרמש: חבל שהם לא זכו לחשיפה ולפוקוס על העניין.

שי חרמש: אני חושב שצריך לעשות.

שי חרמש: רן, אתה יושב ראש הועדה ואתה יודע לעשות תקשורת.

שי חרמש: העובדה שאנשים לא זזו ולא יצאו מהארץ אז זה לדעתי ההיילייט של הדיון פה.

שי חרמש: לי זה היה מאד מרגש לשמוע את זה.

שרה מרום שלו: אנחנו באמת מאד שמחים שהעובדים הזרים מאד קושרים לסיעודיים ואין מה להגיד איך שהם מתייחסים לסיעודיים.

שרה מרום שלו: אין שום בעיה עם הסיעודיים, איפה שיש בעיה זה איפה שאין עבוד זר אבל אנחנו צריכים גם הלאה לחשוב לתת לעובדים הזרים יותר כניסה, יורת השתתפות, שהם יהיו מעונינים לעבוד עם הקשישים כי זו לא עבודה קלה.

שרה מרום שלו: זו עבודה מאד קשה ומפרכת, זו עבודה של 24 שעות ביממה.

שרה מרום שלו: בהחלט צריך התייחסות לעובדים האלה בצורה בלתי רגילה על ההתנהגות שלהם.

שרה מרום שלו: אנחנו מקווים שזה ייגמר מהר.

רן כהן: אני מאד מודה לחברת הכנסת שרה מרום שלו ואני רוצה לסכם את הישיבה הזאת באמת ברוח הדברים שאמרו פה חברי הכנסת.

רן כהן: קודם כל להודות לכולכם על הזימון הזה גם בפגרה, גם לתל אביב, אני מקווה שזה לא היה לכם קשה.

רן כהן: נדמה לי שהתופעות של היעדר עזיבה של העובדים הזרים בימי מלחמה אלה הם אות כבוד גם לישראל וגם לעובדים הזרים.

רן כהן: ועובדה שלא שמענו על עזיבה של אף עובד זר את המעסיק הסיעודי שלו היא אות מופת לעובדים הזרים שבהזדמנות הזאת, בשם מדינת ישראל אפשר לומר להם מילה טובה וכל הכבוד.

רן כהן: אני רוצה להוסיף על כך ברכה למשטרת ההגירה על ההחלטה שלה להפסיק את המעצרים באזור הצפון, באמת יש קדימויות גם למה שעומד לפני עם ישראל והמדינה והעובדה שאתם פירשתם את זה ככה היא בהחלט ראויה לכל שבח ואני מודה לכם על ההחלטה הזאת.

רן כהן: נדמה לי שמה שהייתי רוצה שכועדה אנחנו נדאג לזה אלף, אני הייתי פונה לכל הגורמים למרות העזיבה של העובדים הזרים את אזור הצפון עדיין כ- 60 אחוז נשארו שם, אני פונה לכל המעסיקים ולכל גורמי הממשלה לדאוג לכך שאלה שנשארו שם יהיו להם מקומות מסתור מפני הקטיושות ומפני הפיגועים.

רן כהן: אזורים מוגנים כדי שהעובדים הזרים האלה יוכלו באמת לצאת מזה בשלום ולבסוף לחזור למדינותיהם בריאים ושלמים.

רן כהן: הדבר השני, אני אפנה בשם הועדה לשר הבריאות ולבקש לדעת הכיצד משרד הבריאות רוצה להבטיח את הזכויות הטיפול הבריאותי של עובדים זרים במקרה והם ייפגעו עקב פעולות הלחימה הללו.

אפרים כהן: אין שום בעיה.

אפרים כהן: זה מבוטח בביטוח לאומי.

רן כהן: מה שאני הבנתי מרן כהן השני זה שהביטוח לא מכסה כיסוי של פעולות איבה.

יוסי אדלשטיין: את הטיפול הם מקבלים באמצעות הביטוח הלאומי.

יוסי אדלשטיין: מה שהוא מדבר אלה תביעות פיצוי על נכות ודברים כאלה שזה יכול להיות שזה נמשך זמן.

יוסי אדלשטיין: גם לישראלים זה ככה.

רן כהן: בסדר.

רן כהן: אז אני משנה את זה.

רן כהן: אני רוצה לפנות למנכ"ל הביטוח הלאומי ולהבטיח שאכן אם יקרו מקרים כאלה ותהיינה תביעות, שהתביעות הללו תיעננה כמו כל תושב במדינת ישראל שנפגע מפעולות האיבה.

רן כהן: אני רוצה לקבל מסמך שהדבר הזה מכוסה.

אפרים כהן: בזמנו סיכמנו עם מנכ"ל הביטוח הלאומי ועם המחלקה האחראית לכך שיש טיפול מזורז ואנשים מיוחדים שעוסקים בנושא, עובדים זרים וזה בגלל השפה, והמשך תשלום גם כשהם חוזרים.

אפרים כהן: לכן הקימו יחידה מיוחדת בנושא הזה בביטוח לאומי והיא מופעלת למקרי חירום כאלה, אבל אני מצטרף לבקשתך.

רן כהן: אבל אני גם רוצה לשאול אותו האם הם קיבלו כבר איזה שהן תביעות של עובדים זרים עקב המלחמה למצוקות שהם נקלעו אליהן וגם בהזדמנות הזאת לרענן את מה שאתה אומר לגבי הזכויות שלהם והטיפול המזורז.

רן כהן: הדבר האחרון, אני חשוב שאנחנו היינו מאד מבקשים ממשרדי הממשלה בתקווה אופטימית שהמלחמה תסתיים בזמן הקרוב, אני הייתי פונה לכל משרדי הממשלה, משרד התמ"ת, משרד הפנים, משרד הבריאות, המוסד לביטוח לאומי, משטרת ההגירה, משרד החקלאות, לפנות אל כולכם ולבקש להיערך להחזרת הנורמליזציה של העובדים הזרים בעבודתם בצפון לאחר סיום הלחימה.

רן כהן: נדמה לי שההיערכות הזאת בכל זאת כדאי להיערך אליה, אני רואה שמשטרת ההגירה כבר נערכת לזה, אני מאד שמח דווקא כמשטרה שאתם כבר נערכים לזה אבל זה בהחלט ראוי שתהיה תשומת הלב לעניין הזה משום שהעובדים הזרים ראויים לחזור לעבודתם בצורה הראויה, המעסיקים שלהם גם וכן ובכלל, לחזור לנורמליזציה של החיים מה שיותר מהר.

רן כהן: רבותיי, תודה רבה לכולכם, הישיבה נעולה ותודה רבה לכל התרומות שלכם.