ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 48, 2006-08-01 09:30

מיכאל מלכיאור: בוקר טוב.

מיכאל מלכיאור: אני שמח שתהיה לנו ישיבה קטנה ואינטימית, אבל אני ביקשתי שנקיים ישיבה על המכינות הקדם צבאיות בכלל, ועל המכינות המעורבות של דתיים וחילוניים בפרט.

מיכאל מלכיאור: ניכנס לעובי הקורה – יכול להיות שזאת תהיה ישיבה ראשונה בנושא ונעשה ישיבות המשך.

מיכאל מלכיאור: אני מרגיש חלק מהעניין כי אני המכינות הקדם צבאיות חשובות ביותר לפיתוח התחושה והמחויבות הציבורית והלאומית של המדינה.

מיכאל מלכיאור: המכינות הקדם צבאיות הדתיות תרמו הרבה מאוד גם לצה"ל.

מיכאל מלכיאור: אחר-כך התופעה של המכינות שפתוחות גם לדתיים וגם לחילוניים היא תופעה ייחודית, אני לא יודע אם יש תופעה במציאות הקיומית שלנו שחיים יחד ולומדים יחד שדומה לחידוש הזה.

מיכאל מלכיאור: זה חידוש של השנים האחרונות, וזה דבר עצום.

מיכאל מלכיאור: חשוב שיש גם מכינות חילוניות.

מיכאל מלכיאור: אבל אני לא מדבר לא על המכינות הדתיות ולא על החילוניות אף על פי שהיחס צריך להיות שוויוני.

מיכאל מלכיאור: זה שיכולים לגדול יחד אחרי, שלצערי, אנחנו מפרידים בין התלמידים בזמן הלימודים, זה עצום.

מיכאל מלכיאור: מי שמחויב לחברה הישראלית צריך לעשות הכול בשביל לחזק את המגמה הזאת ואת כל המכינות הקדם צבאיות גם בתקציבים, בתמיכה ציבורית, במרכזיותם ובעשייה.

מיכאל מלכיאור: אני אומר את זה כהתחלה לפני שנכנסים לעומק של מספרים, של גישות וכדומה.

מיכאל מלכיאור: בגלל המצב הנוכחי יש לא מעט אנשים שרציתי שיהיו בישיבה הזאת וקראו להם למילואים.

מיכאל מלכיאור: זה חלק מהמציאות של המכינות שמי שמנהיג אותן לא יכול להיות.

מיכאל מלכיאור: לכן אני לא יודע אם באמת נוכל להגיע לכל הדברים בישיבה הזאת, אבל פטורים אנחנו לא נהיה, ונעשה כל מה שאנחנו יכולים.

מיכאל מלכיאור: אני מציע לשמוע קודם את משרד החינוך ואת משרד הביטחון.

מיכאל מלכיאור: יוחנן בן יעקב, בבקשה.

יוחנן בן יעקב: התמונה הכללית היא די ברורה: ב- 87' קמה המכינה הקדם צבאית הראשונה - -

זבולון אורלב: בידי משרד הדתות.

יהודית גידלי: מעניין מי היה שם.

יעל פרבר: מי היה המנכ"ל.

זבולון אורלב: מי היה שר.

זבולון אורלב: השר היה המר.

זבולון אורלב: על המנכ"ל נדבר אחר-כך.

יוחנן בן יעקב: הוקמו 5 מכינות קדם צבאיות תורניות בתיאום עם משרד הדתות- -

מיכאל מלכיאור: אגב, בציבור הדתי זה היה מאוד שנוי במחלוקת.

זבולון אורלב: ישיבות ההסדר פחדו שפתיחת המכינות עלולה לקחת להם ציבור.

מיכאל מלכיאור: זה קרה.

מיכאל מלכיאור: זה מאוד מוריד את ישיבות ההסדר.

זבולון אורלב: הנתונים הם אחרים.

מיכאל מלכיאור: תלוי איך קוראים נתונים.

יוחנן בן יעקב: בוודאי לא בשנים האחרונות.

יוחנן בן יעקב: בשנים האחרונות הם בוודאי לא טוענים כך.

יוחנן בן יעקב: זאת טענה של מישהו שטען שהוא מאוד חשש מזה.

זבולון אורלב: אבל הנתונים הם אחרים.

זבולון אורלב: ישיבת הסדר שמספר הנרשמים אליה פוחת צריכה תירוץ, אז הם אומרים "מכינות".

זבולון אורלב: אבל זאת לא הסיבה.

יוחנן בן יעקב: ב- 90' אני קיבלתי את הפרויקט הזה ממשרד החינוך- -

זבולון אורלב: אז זה עבר מדתות לחינוך.

יוחנן בן יעקב: בסוף 96' פנינו למשרד הביטחון וביקשנו את מעורבותו, אמרנו שלא יכול להיות שהם יהיו לגמרי מחוץ לסיפור.

יוחנן בן יעקב: כך גם משרד הביטחון נכנס לעניין.

יוחנן בן יעקב: המכינה הקדם צבאית הראשונה "נחשון" קמה בנילי ביוזמת "בני דוד" כחלק ממכינת עלי שיושבת ב"בני דוד", זאת שהתפרסמה עכשיו לאחר ששני בוגרים שלה נפלו.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מכירים את הבחורים.

יוחנן בן יעקב: במשך השנים התהליך גדל, והיקף המכינות גדל.

יוחנן בן יעקב: משרדי החינוך והביטחון אף פעם לא עצרו את הגידול- -

מיכאל מלכיאור: למה היו צריכים לעצור את הגידול?

יוחנן בן יעקב: כי הגידול היה מ- 500 תלמידים ל- 1,500 תלמידים בתחילת השנה, ומתקציב של פחות מ- 5 מיליון לתקציב של 28 מיליון, וכל מי שיודע כמה קיצוצים היו במשרד החינוך בשנים האחרונות - -

מיכאל מלכיאור: זה דבר שרק מוסיף.

יוחנן בן יעקב: אבל צריך היה לגייס את הכסף, זאת הייתה משימה מאוד מסובכת.

יהודית גידלי: תן תאריך: מתי 5 מיליון ומתי 28 מיליון.

יוחנן בן יעקב: בתקציב 96' הוקצו לזה 5 מיליון שקל.

יוחנן בן יעקב: היו 5 מכינות קדם צבאיות, שהיו יחסית גדולות, היו קצת למעלה מ- 500 תלמידים.

מיכאל מלכיאור: ב- מ.מ.מ.

מיכאל מלכיאור: יש המספרים האלה.

יוחנן בן יעקב: בתשס"ו היו 27 מכינות, מהן 15 מכינות שמוגדרות תורניות, עוד אחת שהיא למעשה מכינה דתית "ימין אור", שיש בה עולים מאתיופיה ומברית-המועצות, אבל משום מה לא סופרים אותה ככזאת; ויש 12 מכינות שמוגדרות כלליות.

יוחנן בן יעקב: צריך לומר שכל הכלליות פתוחות כמו שכל המכינות הדתיות פתוחות לכל מי שירצה לבוא, הוא צריך לקבל את אורח החיים שמתנהל שם.

יוחנן בן יעקב: אותו דבר לגבי המכינות הכלליות – כל המכינות הכלליות פתוחות,רובן פתוחות בהצהרה.

יוחנן בן יעקב: נדמה לי שיש מכינה אחת שלא תמליץ לבחור ובחורה דתיים להיקלט שם.

יוחנן בן יעקב: כל השאר ממליצים על זה באופן חופשי לגמרי.

מיכאל מלכיאור: מתוך 12 המכינות, לכמה יש אידיאולוגיה מוצהרת של השותפות הדתית?

יוחנן בן יעקב: לפחות 9 זה ממש בהצהרה, ויש בכל אחת מהן גם כאלה שבאו מהחינוך הממלכתי-דתי וגם כאלה שבאו מהחינוך הממלכתי הכללי.

יוסי אלדר: יש חלק מראשי המכינות האלה שהם בעצמם חובשי כיפה.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שאני מכיר את כולם.

יוחנן בן יעקב: עכשיו חזר עוד אחד למיצר, אביעם רוזן.

יוסי אלדר: אביעם רוזן, ארז אשל, הושע, דני ורתקין, אייל אלדר- -

יוחנן בן יעקב: במשרד החינוך עד היום לא היו בשום מקום רשימות לפי חלוקה כזאת.

יוחנן בן יעקב: כלומר, כל המכינות היו ברשימה אחת ויחידה, ובכל פעם שמבקשים ממני לחלק אני צריך לספור, כי אף פעם לא הייתה חלוקה כזאת, בוודאי לא בהקצאת המשאבים ובהכרה, חוץ מהעדפה מתקנת מסוימת לפתוח לבוגרי החינוך הממלכתי יותר מכינות מתוך הכרה ברורה שבקרב הנוער הדתי זה כמעט נורמטיבי שכל מי שמסיים ישיבה תיכונית או בת שמסיימת אולפנא הולך לשנת לימוד והתנדבות נוספת מלבד השירות הצבאי והשירות הלאומי.

יוחנן בן יעקב: בציבור הכללי זה קצת פחות מקובל, וגם העלויות הכספיות שמוטלות על ההורים מאוד גדולות.

יוחנן בן יעקב: גם את זה ניסינו להוריד ככל שיכולנו.

יוחנן בן יעקב: בתשס"ו יש 27 מכינות- -

מיכאל מלכיאור: אמרת 1,500 תלמידים.

מיכאל מלכיאור: לפי ה-מ.מ.מ. היו 1,300.

יוחנן בן יעקב: אני אסביר מה התהליך: 1,500 תלמידים מתחילים בתחילת שנת הלימודים.

יוחנן בן יעקב: צה"ל משיקוליו שלו מאפשר שנה א' וב' לכל מי שמעוניין לדחות את הגיוס למרס ולא להתגייס באוגוסט.

יוחנן בן יעקב: כך יש לו עוד חצי שנה להיות במכינה.

יוחנן בן יעקב: הצבא הסביר לנו לפני שנים שיש לו עניין לטייב את גיוס מרס, ולכן יש לו עניין בזה.

יוחנן בן יעקב: מבחינת השירות במכינה זה שנה וחצי.

יוחנן בן יעקב: נוצר מצב שמתחילים הרבה יותר חניכים מאשר מסיימים כי באמצע קבוצה אחת יוצאת.

יוחנן בן יעקב: המדיניות השנייה הייתה שמכיוון שעבדנו עם הציבור הדתי, והאלטרנטיבה של בחור שהולך למכינה קדם צבאית היא ללכת להסדר או לא להתגייס בכלל, לצבא היה עניין שמקסימום יגיעו גם אם הוא מתלבט.

יוחנן בן יעקב: הצבא אמר: "קחו אותו", כי הצבא יודע שמי ש- 50% ממי שעובר מכינה יעשה שירות מלא ומשמעותי ויגיע גם לקצונה.

יוחנן בן יעקב: לכן עודדנו את ראשי המכינות לא לעשות מיון קפדני מדי, אלא להפך – להיפתח כמה שיותר.

יוחנן בן יעקב: יש קבוצה מסוימת שנושרת במהלך השנה; חלקם גם נושרים כי הם הולכים מיד לשירות צבאי תוך כדי שנת הלימוד.

יוחנן בן יעקב: התוצאה היא שהמכינות נפתחות עם כ- 1,500- -

מיכאל מלכיאור: המספר בתשס"ו היה- -

יוחנן בן יעקב: הממוצע השנתי היה 1,325.

יוחנן בן יעקב: התחילו עם 1,520.

יוחנן בן יעקב: חלק נושרים בסוף פברואר וחלק ממשיכים לשנה ב', ואת חלקם מגייסים עכשיו ליישובי הצפון.

יוחנן בן יעקב: זה הממוצע.

יוחנן בן יעקב: אני מחשב את הממוצע לפי כמה שמשרד החינוך משלם, והוא משלם פר חודש.

יוחנן בן יעקב: חניך שסיים חודש ויצא, כמובן, בחודש אחריו כבר לא משלמים.

מיכאל מלכיאור: לפי המידע שקיבלנו מה- מ.מ.מ.

מיכאל מלכיאור: ההקצבה לכל חניך היא בערך 20 אלף שקל לשנה.

מיכאל מלכיאור: האם זה נכון?

יוחנן בן יעקב: זאת ההקצבה של המשרד.

מיכאל מלכיאור: אבל בפועל אני מבין שזה רק חצי ממה שצריך.

יוחנן בן יעקב: תלוי במכינות, אבל זה סדר גודל של כמחצית העלות- -

מיכאל מלכיאור: איך מכסים את היתרה?

יוחנן בן יעקב: חלק החניכים משלמים; הפדרציה של ניו-יורק תומכת בחלק מהמכינות; קרן אביחי תומכת בחלק מהמכינות.

יוחנן בן יעקב: יש קרנות נוספות- -

מיכאל מלכיאור: יש עניין עקרוני למה המדינה לא תיתן חלק יותר גדול אם היא חושבת שזה כל כך טוב וחשוב- -

יוחנן בן יעקב: אנחנו משלמים סל לאור מלא.

יוחנן בן יעקב: זה הטופ שהמדינה מעלה על הדעת לשלם על החזקת חניכים ופנימיות.

יוחנן בן יעקב: זה המקסימום שקיים בכלל.

יוחנן בן יעקב: יש הדים מכל הכיוונים האפשריים.

יובל וורגן: חשוב להגיד שבבסיס תקציב משרד החינוך אין גם 20 אלף לכל החניכים.

זבולון אורלב: בשביל זה קיימת המפד"ל.

זבולון אורלב: לצערי, המפד"ל כל שנה בכספים הקואליציוניים – אני אומר שוב לצערי, כי אנחנו היינו שמחים שהכול יהיה בבסיס.

זבולון אורלב: ב- 2005 המפד"ל "סחטה" תקציב קואליציוני של 4 מיליון שקלים, ובשנת 2006 3.5 מיליון שקל.

יוחנן בן יעקב: שנה קודם זה היה שניים- -

מיכאל מלכיאור: זה לא תקין.

זבולון אורלב: ממש לא תקין.

יוחנן בן יעקב: הייתה החלטת ממשלה מספר 5004 מ- 23 באפריל 99' שדיברה על נוהל התקצוב לתלמידי פנימיות, ויש ערעור גם על זה במשרד המשפטים, ולפחות הרהור האם הדרך הזאת ראויה.

יוחנן בן יעקב: לנו אין שום ספק שאסור בשום פנים ואופן להחזיר את זה למערכת התמיכות, זה פשוט בלתי אפשרי.

יוחנן בן יעקב: היינו שם שנתיים, ואנחנו יודעים שהמכינות לא מסוגלות להתקיים כך.

מיכאל מלכיאור: למה?

יוחנן בן יעקב: משום שטכניקת התמיכות במדינת ישראל עובדת בשיטה הבאה: כשתקציב המדינה מאושר, המשרד מפרסם מודעה, וכל גוף שרוצה לקבל תמיכה מוזמן לפנות.

יוחנן בן יעקב: המשרד ממיין את כל הפונים, מקיים ועדה ובודק.

יוחנן בן יעקב: לפני יוני-יולי אף אחד לא רואה תקציב.

יוחנן בן יעקב: כי הטכניקה היא כזאת שאתה צריך לתת חודשיים לגופים לפנות- -

מיכאל מלכיאור: במשרד המשפטים מהרהרים להרוג את זה.

זבולון אורלב: לא רק זה, גם תקציב התמיכות מועד לפורענות.

זבולון אורלב: כל פעם שיש קיצוץ התמיכות האלה מקוצצות הכי הרבה.

זבולון אורלב: זה גם לא נכון, זה צריך להיות פר תלמיד.

יוחנן בן יעקב: יש החלטת ממשלה ברורה שמדברת על שני דברים: על העברת המערכת הזאת לתקצוב פר תלמיד על-פי תקציב בהתאם למתכונת התקצוב של פנימיות עליית הנוער; וכן שיינתן אישור לגידול של 15% כל שנה.

יוחנן בן יעקב: לצערי, זה קורה בזכות כספים קואליציוניים ובזכות פתרונות נקודתיים.

מיכאל מלכיאור: אני עושה מבצע לאסוף את כל החלטות הממשלה והחוקים שהממשלה לא מקיימת.

קריאה: יש לך הרבה עבודה.

מיכאל מלכיאור: אני שמח להכניס גם את העניין הזה.

מיכאל מלכיאור: אני מתכוון לשבת בסדרה של דיונים עם היועץ המשפטי לממשלה על העניין הזה, אחרת זה חסר משמעות.

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו שמחליטים חוקים ומקבלים החלטות ממשלה ולא מיישמים אותן.

מיכאל מלכיאור: זאת פשוט הפקרות מוחלטת.

אלכס מילר: אתה צריך גם לנסות לא לקבל החלטות חדשות, כי אם ניתן להם לבצע החלטות ישנות באמת המצב לא ישתפר.

אלכס מילר: חבל לקבל החלטות חדשות.

מיכאל מלכיאור: אני בטוח שיש הרבה החלטות חדשות שאתה תומך בהן, ותרצה מאוד שנקבל אותן.

מיכאל מלכיאור: אפילו פתחו קו של המל"ג.

מיכאל מלכיאור: אתה יכול לדבר על התקציב לשנה הבאה?

יוחנן בן יעקב: אני רק רוצה להשלים: הנוהל שבו המערכת עובדת היום הוא החלטת ממשלה שבבסיסו יש ועדה שמינתה מנכ"לית משרד החינוך.

יוחנן בן יעקב: ישב בה החשב, היועץ המשפטי וראש אגף תקציבים – כל הצמרת הבכירה של המשרד אישרה את הנוהל הנוכחי.

יוחנן בן יעקב: הוא בוודאי שוויוני ומשרת, לדעת כולם, את הטוב ביותר.

יוחנן בן יעקב: אמור היה להיות פה איש התקציבים של המשרד, וברור לי למה הוא לא הגיע.

מיכאל מלכיאור: זאת שאלה טובה.

זבולון אורלב: לפי נוסח החלטת הממשלה, אין מקום להרהור של משרד המשפטים כי מדובר במפורש על הקצבה חודשית לפי מספר תלמידים.

יוחנן בן יעקב: ניסיתי לשכנע את הפקיד- -

זבולון אורלב: אבל זה לא מעניין אותם.

מיכאל מלכיאור: מותר להרהר.

מיכאל מלכיאור: הרהורים מותרים אפילו בשבת, אבל להגיד דברים מפורשות, אסור.

יוחנן בן יעקב: צריך להיות מאוד מסודרים בעניין הזה.

יוחנן בן יעקב: הוזמנו לדיון בעקבות מכתב שקיבלנו ממשרד המשפטים; הצגנו את כל הטיעונים שלנו למה הדרך האלטרנטיבית היא בלתי אפשרית, ומי שעמד מולנו אמר שהוא יבדוק עם היועץ המשפטי לממשלה, ושהוא מעריך שיש סיכוי טוב לקבל את עמדתנו ולא את עמדתו.

יוחנן בן יעקב: עד היום לא קיבלנו תשובה.

מיכאל מלכיאור: הם גם דאגו לפרסם בתקשורת את העניין הזה.

זבולון אורלב: זה אמנון דה-הרטוך?

קריאה: כן.

יוחנן בן יעקב: אמנון דה-הרטוך אמר בצורה ברורה שהוא יפנה אל היועץ ויציג את כל הטיעונים, ושהוא מעריך שיש סיכוי שהוא יקבל את עמדתנו ולא את עמדתו.

מיכאל מלכיאור: כי הוא יודע שעמדתכם היא מה שמעוגן בחוק.

מיכאל מלכיאור: אין לך ידיעה ספציפית על התקציב לשנה הקרובה?

יוחנן בן יעקב: יש דיון בין האוצר לבין - -

זבולון אורלב: האם משרד החינוך נתן את ה- matching שהוא צריך לתת את התקציב הקואליציוני?

יוחנן בן יעקב: אני שוב אומר, זה נמצא בדיון בין משרד האוצר לבין משרד החינוך.

זבולון אורלב: עד רגע זה אין תשובה חיובית?

יעל פרבר: תכף תבוא שולה.

מיכאל מלכיאור: למה היא לא פה עכשיו?

יוחנן בן יעקב: אתמול בלילה היה דיון- -

זבולון אורלב: מה אמור להיות ה- matching, גם 3.5 מיליון שקל?

יוחנן בן יעקב: משהו כזה.

זבולון אורלב: כלומר, בתקציב הנוכחי ל- 4.5 החודשים של תשס"ו אינך מכוסה?

יוחנן בן יעקב: עדיין לא לגמרי.

יוחנן בן יעקב: אבל לא הודענו לאף מכינה שהיא מנועה מלקלוט חניכים, זה ברור שהפתרון יימצא.

יוחנן בן יעקב: בשנה הבאה אנחנו פותחים עוד 4 מכינות חדשות, אבל הן לא מתוקצבות כי בשנתיים הראשונות הן לא יכולות להיות.

זבולון אורלב: זה לא קשור לנושא התקציבי.

זבולון אורלב: בנושא התקציב חשוב שהוועדה תדע שעדיין ל- 2006 איננו מכוסים, יש עדיין בעיה של למעלה מ- 10% מהתקציב.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לשמוע שוב במספרים אבסולוטיים לגבי 2006 ו- 2007.

מיכאל מלכיאור: אם יש לך המספר אני מניח שזה ידוע בשלב הזה של השנה.

יוחנן בן יעקב: צריך להיות מאוד גלויים: יש שאלה אם תהיה ירידה מסוימת בנוער הדתי או לא.

יוחנן בן יעקב: ההערכה היא שתהיה ירידה מסוימת- -

זבולון אורלב: אנחנו נמצאים היום במנחם אב, ואתה עדיין לא יודע מה יהיה?

יוחנן בן יעקב: החבר'ה הדתיים עדיין לא יודעים.

מיכאל מלכיאור: זאת אומרת שהמכסות- -

זבולון אורלב: אני אומר מידיעה אישית שהואיל ובמכינות היו תמיד יותר נרשמים מאשר מקומות, על-פי דיווחים שאני קיבלתי מראשי המכינות, אין שום חשש מירידה במספר החניכים שילמדו במכינות הדתיות בשנה הבאה.

מיכאל מלכיאור: אני דווקא חשבתי שבשנה הקודמת הייתה ירידה.

מיכאל מלכיאור: אם לא עשו את זה בשנה הקודמת אחרי ההתנתקות- -

יוחנן בן יעקב: זה לא קשור.

יוחנן בן יעקב: זה קשור אצל חלק מהם.

יוחנן בן יעקב: השאלה היא מה יהיה התפקיד שלהם בצבא, ואלו משימות הצבא מכין להם.

מיכאל מלכיאור: אין קשר להתנתקות?

יוחנן בן יעקב: בוודאי, אבל השאלה המטרידה צעירים דתיים יותר היא בעיקר מה יהיה הלאה.

מיכאל מלכיאור: הבנתי.

מיכאל מלכיאור: נשמע את משרד הביטחון.

יוסי אלדר: אני מצטרף לדברי הפתיחה שהנוער שמגיע למכינות הקדם צבאיות, גם לדתיות וגם לכלליות, זה מיטב הנוער.

יוסי אלדר: בניסיוני הקצר אני פוגש נוער בני 18 ועד השירות הצבאי שלהם בהיותי קצין חינוך ראשי בצה"ל, ונוער כזה טוב אני פוגש רק בשנה האחרונה מאז שאני בתפקיד במשרד הביטחון.

מיכאל מלכיאור: זה דבר מאוד חשוב לשיקולים של המדינה כמה להשקיע בעניין.

מיכאל מלכיאור: לעומת ההוצאות הקיימות, זה ממש גרושים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מדברים פה על כסף כל כך קטן.

יוסי אלדר: אני אראה לכם מצגת.

יוסי אלדר: נמצא איתי גם האחראי אצלנו במשרד הביטחון על כל נושא הרישום, והוא יודע בדיוק את מספר החניכים שהתחילו ומספר המסיימים; יש כאן גם נציג צה"ל, ושני נציגים משתי מכינות: מ"בית ישראל" ומהנגב, ממדרשת בן גוריון.

יוסי אלדר: המכינה הקדם צבאית הראשונה הוקמה בשנת 88' ב"בני דוד" עלי.

יוסי אלדר: מאז ועד היום מוכרים בצה"ל 15 מכינות דתיות ו- 12 מכינות חילוניות.

יוסי אלדר: בשנה הקרובה יוקמו עוד 4 – שתיים דתיות ושתיים כלליות.

מיכאל מלכיאור: הביטוי "חילוני" לא מדויק פה.

יוסי אלדר: ההכרה המכינות היא בסמכות האגף הביטחוני-חברתי במשרד הביטחון.

יוסי אלדר: יש מכסה מאושרת לדחיית גיוס לכלל המכינות, אשר מחולקת לכל מכינה בהתאם לקביעת האגף.

יוסי אלדר: "המחיר" שצה"ל משלם הוא דחיית גיוס לשנה.

יוסי אלדר: התועלת היא שירות מלא ומשמעותי בחילות השדה, לפיקוד וקצונה.

מיכאל מלכיאור: ראיתי ששמת את זה במירכאות, אבל למה זה בעצם "מחיר"?

מיכאל מלכיאור: אם הם יותר טובים בתור חיילים- -

יוסי אלדר: לכן זה במירכאות.

יוסי אלדר: ייעוד המכינות: להכין את החניך במכינה לקראת הגיוס לצה"ל ולחזק בו את הערכים החברתיים והאידיאולוגיים בהתאמה לאופי הלחימה.

יוסי אלדר: החניכים דוחים את גיוסם לצה"ל בשנה, ולחלק מהבחינות אפשר ללמוד בשנה ב'.

יוסי אלדר: סגל המכינה כולל את ראש המכינה, מנהל מדרשה וצוות מצומצם.

יוסי אלדר: סגל המכינה נבחר לפני שהוא הופך להיות סגל המכינה גם בידי יוחנן וגם בידי משרד הביטחון כדי לקבוע מיהו ראש המכינה.

יוסי אלדר: המכינות פרוסות בשומרון, ברמת הגולן, בבקעה, בלכיש, בגליל, בגוש עציון ובדרום.

יוסי אלדר: המכינה בשדה בוקר היא הדרומית ביותר ובמעיין ברוך היא הצפונית ביותר.

יוסי אלדר: נדמה לי שכעת תבינו למה אמרתי במירכאות כפולות "מחיר": שיעור היציאה לפיקוד וקצונה מבין בוגרי המכינות גבוה פי שניים מהמתגייסים הרגילים; שיעור הלוחמים מבין בוגרי המכינות עומד על 50% לעומת 30% מן המתגייסים הרגילים.

יוסי אלדר: לכן צריך לחזק את הקבוצה הזאת; צריך לדאוג שכל חניך שהצבא נותן את האפשרות שיהיה חניך במכינה, יהיה אכן במכינה כי הנוער הזה הולך לתפקידים הטובים והחשובים ביותר, גם בנים וגם בנות.

יוסי אלדר: אנחנו ראינו את זה לצערנו בהרוגים שהיו בשבוע שעבר מעלי, ויש עוד שני הרוגים שהם בוגרי מכינות:

יוסי אלדר: שמעון דהן מבית יתיר ורפנאל מוסקל ממכינת קשת יהודה שגר במזכרת בתיה.

יוסי אלדר: השנה סיימו והתגייסו לצבא 1,102 חניכים; מתוכם 698 מהקבוצה הדתית ועוד 404 מהקבוצה האחרת.

יוסי אלדר: סיימו 336.

אודי דרור: אנחנו הקצינו למכינות הקדם צבאיות 1,343 לשנה א'.

אודי דרור: בפועל מיצינו 1,102.

אודי דרור: זאת אומרת, החזרנו לצבא 241 אנשים.

מיכאל מלכיאור: כי הקציתם יותר.

מיכאל מלכיאור: אז צריכה להיות הקצבה יותר גדולה.

יוסי אלדר: צריך להיות שיווק יותר גדול כדי שנשתמש בהקצאה שהצבא נותן לנו.

מיכאל מלכיאור: אבל מה זה עוזר אם אתה עושה שיווק, והצבא נותן הקצאה, אבל אין הקצבה?

יוסי אלדר: - - -

מיכאל מלכיאור: אני מבין שאתה לא עוסק בהקצבה, אני רק אומר שצריך להיות תיאום בין שני הנתונים האלה.

מיכאל מלכיאור: יש לכם עוד להוסיף?

טל מנצל: הצבא תומך מאוד במכינות, מעודד אותו ונותן לו את המכסות.

טל מנצל: אנחנו נמצאים בתקופה של ירידה טבעית של המתגייסים לצבא בגלל הילודה הטבעית, אבל בכל זאת אנחנו מגדילים משנה לשנה את המכסות שהצבא מאשר לדחיית גיוס לטובת המכינות.

טל מנצל: זה מראה, כמובן, את התמיכה שלנו בזה, ובעיקר את התועלת שאנחנו מפיקים מהבוגרים שממצים אותם יותר טוב מכל אוכלוסייה אחרת בצבא.

טל מנצל: נכון, גם אנחנו היינו רוצים לראות שהמכסות שאנחנו נותנים מתמלאות באופן מלא.

טל מנצל: זאת הסיבה שאנחנו נותנים מכסות, אין לנו כוונה שיחזירו לנו ולא יירשמו.

טל מנצל: אנחנו רוצים שיעמדו בהן באופן מלא.

יוסי אלדר: עד השנה היה נהוג שראשי המכינות הקדם צבאיות מכינים את החניכים שלהם לקראת שירות בצבא על בסיס היכרות אישית בינם לבין יחידות צה"ל.

יוסי אלדר: יש יוזמה של המשרד בראשותי, ופנינו למפקדת זרוע היבשה מתוך רעיון שצה"ל יכין את חניכי המכינות לקראת השירות.

יוסי אלדר: מפקדת זרוע היבשה נתרמה לעניין, והיא מתכוונת שכל מכינה תאומץ בידי יחידה בצה"ל, ובכל מה שקשור להכנה לצה"ל, יעשה צה"ל.

מיכאל מלכיאור: מה זאת אומרת שהיחידה תאמץ?

יוסי אלדר: לדוגמה, אם למכינה מסוימת יש קשר טוב עם גולני, אז במסגרת הקשרים בין גולני לבין ראש המכינה, גולני עושה לו את ההכנה לצה"ל בזמן שיש לגולני זמן.

יוסי אלדר: לעיתים יש לגולני זמן ולעיתים אין לו זמן.

מיכאל מלכיאור: זה גם אומר שהם יתגייסו לגולני?

יוסי אלדר: לא בהכרח, זה מגדיל את האפשרות.

יוסי אלדר: אני מבקש שנושא ההכנה לצה"ל יופיע בצורה מסודרת ויופיע בגרף של צה"ל.

יוסי אלדר: צה"ל הסכים לזה.

יוסי אלדר: מפקד מפקדת זרוע היבשה, האלוף גנץ אישר את זה.

יוסי אלדר: המלחמה עצרה כרגע את העניין- -

מיכאל מלכיאור: מקווים שבמהרה יהיה הרבה זמן.

יוסי אלדר: אנחנו מקווים מאוד.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לשמוע מנציגי המכינות שנמצאים פה.

מיכאל מלכיאור: נשמע קודם את נציג המכינה "בית ישראל".

מיכאל מלכיאור: ספר קצת על התכנים, לא רק על ההכנה לצה"ל.

יגאל סימון: יש שלוש סוגי מכינות: דתיות, חילוניות ומעורבות.

יגאל סימון: זה נכון שלפחות החילוניות מצהירות שהן מקבלות אנשים דתיים, אבל המכינה לא בונה תוכנית של דיאלוג.

יגאל סימון: אפשר להצטרף לתוכנית.

יגאל סימון: במכינות המעורבות, כמו שלי – בית ישראל – יש דיאלוג שנתי מובנה, ועכשיו אחרי שנה וחצי הדיאלוג הוא בהחלט חיוני.

יגאל סימון: בירור הזהות הבין אישית בקבוצה מעורבת שיש בה בנים ובנות וגם דתיים וחילוניים שבאים מכל סוגי הזהות הישראלית, זה מה שמייחד אותנו, ואני בטוח שגם גורמים אחרים.

יגאל סימון: זאת הבחנה שכדאי לעשות.

יגאל סימון: הסיסמה שלנו היא סיסמה של חיבורים.

יגאל סימון: הקהילה שלנו נמצאת במבחן מצוקה.

יגאל סימון: היא נבנתה בידי קהילת חיים שנמצאת בגילה במשרד הקליטה לשעבר שם.

יגאל סימון: לדבר הזה יש השפעה אדירה על החבר'ה של המכינה כי זה לא רק לימודי יהדות, זהות וציונות, בירור קונפליקטים בחברה הישראלית, אלא גם חיים בפועל עם השכבות החלשות ביותר, וזה מאוד חשוב להם.

יגאל סימון: הם לא מסתפקים לעבוד רק עם מעמד הביניים, אלא דווקא עם החבר'ה הקשה ביותר שהכי פחות נגישים לעזרה חיצונית.

יגאל סימון: זה נוער שמופנה מלשכת הרווחה, חוץ מאשר קייטנות הקיץ ובפסח של כל שכונת גילה במתנ"ס.

יגאל סימון: מגיעים לנו השמנה והסלתה לא מבחינת המוצלחות, אלא דווקא מבחינת הרגישות והרצון לקחת אחריות על החברה.

יגאל סימון: החבר'ה האלה מאוד תמימים ומכוונים, ובאמת מאוד שונים.

מיכאל מלכיאור: כמה חבר'ה יש שם?

יגאל סימון: כ- 30-35.

יגאל סימון: השנה אנחנו קצת גדלים.

יגאל סימון: חשבנו שמטעמי תקציב כדאי שנגדל.

יגאל סימון: בינתיים אני לא רואה שזה עוזר.

מיכאל מלכיאור: מה אתם עושים מבחינת התקציב?

יגאל סימון: מה ששמעת פה: שליש ממשרד החינוך, יש השתתפות מוגבלת- -

מיכאל מלכיאור: צריך היה להגיד שהושע היה צריך לבוא ולתת לנו את כל הנתונים, אבל הוא גויס, ולא יכול היה להגיע.

מיכאל מלכיאור: יש לכם עזרה מפדרציית ניו-יורק?

יגאל סימון: התמיכה מפדרציית ניו-יורק הולכת ותומכת.

יגאל סימון: היא תמכה בנו בצורה לא מקובלת מכיוון שהיא אבחנה שזה מפעל דגל של הפדרציה.

יגאל סימון: היא תמכה בנו הרבה מאוד שנים מעבר למקובל.

יגאל סימון: יש לנו הרבה מאוד עבודה של גיוס כספים, זה ממש עסק לגייס כספים.

יגאל סימון: יש בעיה ששייכת לכל המכינות שלא כל משפחה מסוגלת לעמוד בהשתתפות חניכים.

יגאל סימון: אם מדובר על 8,000 שקל בשנה, צריכים לחשוב על 60%-70% משתתפים בפועל.

יגאל סימון: אם נעשה את החישוב, חסרים בערך 1,600 שקלים לכיסוי כל חניך.

יגאל סימון: זה המחסור התקציבי.

יגאל סימון: מגייסים את זה בנסיעות לחו"ל וכיוצא בזה.

יגאל סימון: גם רעיון אימוץ חטיבות זה גם מוזיל עלויות כחלק מהתוכנית.

יגאל סימון: חלק מהתוכנית במכינה כוללת גם יציאה לשטח.

יגאל סימון: זה לא רק עבודה בכיתה או בשכונה, אלא ממש יציאה לסדרות שטח שזה דבר מאוד חשוב.

מיכאל מלכיאור: תודה.

מיכאל מלכיאור: יש לך משהו להגיד על תרומת המדינה לעניין?

מיכאל מלכיאור: זה בעיקר מה שאנחנו יכולים להוסיף.

מיכאל מלכיאור: כמובן, אנחנו נשמח לעודד את פדרציית ניו-יורק לחזור ולתרום, אבל זה לא בסמכותנו חוץ מלעודד ולשבח.

יגאל סימון: תמיכת המדינה היא קריטית.

יגאל סימון: בלי משרד החינוך ומשרד הביטחון- -

מיכאל מלכיאור: הבנתי.

זבולון אורלב: מה משרד הביטחון תורם לך?

יגאל סימון: משרד הביטחון תורם לי את ההכרה - -

זבולון אורלב: ואת הדחייה.

יגאל סימון: - - את החיבור לחטיבות, וכל מיני דברים שהם שווי ערך לכסף.

זבולון אורלב: לא היית מצפה שגם משרד הביטחון יעזור כספית?

יגאל סימון: אני מצפה מאוד, אבל אני מבין שמשרד הביטחון לא עושה את זה.

גונן רייכר: מכינת הנגב "שדה בוקר" היא אולי הדבר הכי שונה מ"בית ישראל", שאני מכיר.

גונן רייכר: הבת שלי היא חניכה שם.

גונן רייכר: הפרויקט הזה הרבה יותר מורכב מאשר רק עושה הכנה לצה"ל.

גונן רייכר: אנחנו מדברים על מסגרות לטיפוח ולפיתוח ולהכשרה של מנהיגות צעירה ומעורבות בכל התחומים בחברה.

גונן רייכר: זה רחב מאוד, זה לא רק מנהיגות חינוכית, אלא הכשרת מנהיגות בכל תחומי החיים.

גונן רייכר: כמובן, הצעד הראשון הוא הכנה לצה"ל.

גונן רייכר: חלק מהם נשארים בצבא, הרוב משתחררים.

מיכאל מלכיאור: כמה חניכים יש?

גונן רייכר: המכינה שלנו היא קטנה – 27 חניכים.

גונן רייכר: זאת גם מכינה צעירה, עכשיו נתחיל שנה חמישית.

זבולון אורלב: התקורות לפני החניך הראשון הן תקורות של מזכירה ומנהל, מדריכים ומורים.

זבולון אורלב: מה ההיגיון לעשות 10 מכינות קטנות של 27 חניכים ולא להקים מכינה אחת גדולה של 300 חניכים.

זבולון אורלב: אז גם קל יותר להתקיים כלכלית.

זבולון אורלב: צריך לחפש בנרות את ההיגיון לקיים מכינות מאוד קטנות.

גונן רייכר: הגודל האידיאלי של מכינה כמו שאני רוצה להקים הוא בערך 35.

גונן רייכר: אני לא מקדש את המספר הזה, אני פשוט לא מצליח להביא עוד חניכים לנגב.

גונן רייכר: קשה מאוד להביא חניכים לנגב.

גונן רייכר: זאת הייתה הפתעה מאוד גדולה, כי הייתי בטוח שהקסם של הנגב יביא לבד את החניכים.

גונן רייכר: בכל המסגרות ההתיישבותיות והחינוכיות זאת אותה הבעיה.

גונן רייכר: אבל 300 וגם 50 אני אישית לא הייתי רוצה לעשות- -

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת זבולון אורלב אומר שאולי אפשר לוותר על הנגב.

גונן רייכר: אני לא חושב שזה מה שהוא אומר.

זבולון אורלב: זה לא אמרתי.

אלכס מילר: תאחד אותן.

זבולון אורלב: תסתכל על המפה, יש מקומות שבהם איפה שזורקים אבן יש מכינה.

גונן רייכר: אני לא אומר על זה כלום.

זבולון אורלב: אתה לא אומר על זה כלום?

מיכאל מלכיאור: חשוב שתגיד.

גונן רייכר: אם רוצים לפתוח מכינות חדשות- -

מיכאל מלכיאור: אבל חבר כנסת אורלב אומר שאולי לא כדאי לפתוח חדשות, אלא לעודד יותר גדולות.

מיכאל מלכיאור: זה יותר זול.

אלכס מילר: כמה יש בעצם- - -

קריאה: 180

גונן רייכר: אני רוצה לסיים את מה שהתחלתי להגיד כדי להבין את המהות השונה והמורכבת של המכינות.

גונן רייכר: אחד המאפיינים הבולטים של המכינה שלנו, למשל, זה גיבוש של זהות יהודית-חילונית.

גונן רייכר: קודם אמרו שיש מכינה כזאת ואחרת; למכינה שלנו אנשים דתיים, רציניים, שומרי מצוות לא יבואו, כי המכינה מקיימת אורח חיים חילוני.

גונן רייכר: היא עוסקת בצורה משמעותית בגיבוש זהות יהודית-חילונית.

גונן רייכר: לדעתי, בנושא הזה רצוי שהקבוצות יהיו הומוגניות ולא הטרוגניות.

גונן רייכר: המכינה הזאת שונה לחלוטין מהמכינה ביתד, מה שהיה עצמונה.

גונן רייכר: שם יש 120 חניכים בשנה א' לפני ההתנתקות, ואצלנו 27.

גונן רייכר: אין אפשרות לאחד את המכינות האלה למכינה אחת.

גונן רייכר: פן נוסף בולט שלה הוא הזיקה הקהילתית האזורית החזקה.

גונן רייכר: לא סתם קוראים לנו "מכינת הנגב".

גונן רייכר: אנחנו רואים בנגב את הייעוד שלנו ומחנכים לזה כי חלק מהיעדים שלנו הם שהחבר'ה שלנו יהיו עתודה של התיישבות צעירה בנגב.

גונן רייכר: לכן העשייה הקהילתית שאנחנו עושים היא בכל הנגב, היא לא במדרשת שדה בוקר דווקא, וזה מאותן סיבות שהחבר'ה רוצים לתת את התרומה במקום שנראה להם הכי חשוב, כמובן, עם האוכלוסייה הבדואית ובמרכזי קליטה.

גונן רייכר: דבר שלישי, חינוך לדמוקרטיה.

גונן רייכר: אנחנו מעודדים את הגישה שהדמוקרטיה היא השיטה הטובה ביותר לחיות ביחד.

גונן רייכר: לכן המכינה בנויה כך שהיא מחזקת את הגישה הזאת.

גונן רייכר: זה לא סתם דיבורים, זה אורח חיים.

גונן רייכר: קהל היעד: אנחנו משתדלים להרחיב כמה שיותר את המעגל.

גונן רייכר: בסך-הכול רוב החניכים במכינות הם קהל מאוד הומוגני.

גונן רייכר: לא משנה אם זה דתיים או חילונים.

גונן רייכר: הם באים ממשפחות שיכולות לשלם גם למעלה מ- 800 שקל לחודש, וזה בא ממקומות ששנת השירות במכינה היא מסורת.

גונן רייכר: חלק מהיעדים שלנו הוא להרחיב את המעגל הזה; לגייס אנשים ממקומות אחרים וממשפחות אחרות שיש להם פוטנציאל.

גונן רייכר: כי אם לאנשים אין פוטנציאל לעבור את השנה הזאת, זאת בעיה.

גונן רייכר: לדעתי, משרד הביטחון חייב להשתתף במימון.

גונן רייכר: לא נראה לי הגיוני שמשרד הביטחון הגדול, העשיר והענק ייתן תמיכה מורלית ודחיית שירות.

גונן רייכר: הוא חייב, ואם המדינה יכולה לעשות משהו בגדול זה הרחבת המעגל.

גונן רייכר: אנחנו צריכים לחשוב איך יהיו לא רק עוד 200 חניכים, אלא עוד הרבה מאות חניכים ממעגלים אחרים.

אלכס מילר: יש לי שאלה למשרד הביטחון.

אלכס מילר: האם יש פעילויות משותפות בין מכינות ובין בסיסים?

אלכס מילר: לא רק עזרה כספית, אלא עזרה במדריכים או בבסיסים, אולי במקומות שבהם עוברים הדרכות או בציוד.

אלכס מילר: סיוע שווה כסף.

יוסי אלדר: התוכנית של משרד הביטחון בנושא ההכנה לצה"ל היא שהמכינות עצמן יעשו את זה, ומשרד הביטחון יממן את זה.

יוסי אלדר: זה יקל על ההוצאות של ראשי המכינות.

יוסי אלדר: אני מעריך את זה בעלות שנתית של כמיליון שקלים וחצי.

יוסי אלדר: נכון להיום משרד הביטחון נותן למכינות הקדם צבאיות 300-500 אלף שקלים.

יוסי אלדר: כל מכינה מקבלת אוטובוסים לפעילויות בתוכנית השנתית שלהם.

יוסי אלדר: יש מכינות שההקצבה השנתית שלהן היא 12 ימי אוטובוס לשנה, לפי גודל המכינה- -

מיכאל מלכיאור: אתה יכול להסביר למה צה"ל מסבסד את ישיבות ההסדר ולא את המכינות?

זבולון אורלב: וגם את הקד"צים.

זבולון אורלב: כל הקד"צים מתוקצבים בידי צה"ל; אין קד"צ שלא מתוקצב בידי צה"ל, חוץ מהקד"צים של המכינות.

יוסי אלדר: אתם יותר חזקים ממני בתחום הזה.

מיכאל מלכיאור: לא, אנחנו שואלים בתמימות.

זבולון אורלב: האמת היא שאנחנו אשמים.

זבולון אורלב: משרד הביטחון ידע שהשר המר ואני כרוכים אחר העניין, ואנחנו בכל מקרה נממן את זה, הוא אמר: "עזבו, משרד החינוך יממן".

זבולון אורלב: זה מה שקרה פחות או יותר.

גונן רייכר: יש היגיון ארגוני ברור.

גונן רייכר: המבנה של המכינות המעורבות בוודאי וגם של המכינות החילוניות והדתיות יש אלמנט קבוצתי מאוד חזק.

גונן רייכר: לכן כשאני אומר לך שקשה לחשוב על 50 זה לא רק משום שלא ירדו לנגב 50 איש, אלא קשה מאוד לקיים מערכי דיאלוג וזהות בקבוצות גדולות.

זבולון אורלב: תעשה שתי קבוצות באותה מכינה.

גונן רייכר: נכון.

גונן רייכר: מבחינה ארגונית אפשר לבנות כמה קבוצות.

גונן רייכר: אבל החוויה של המכינה, בין השאר, היא חוויה קבוצתית- -

מיכאל מלכיאור: אבל זבולון אומר שאפשר ליצור חוויה קבוצתית גם במוסד יותר גדול.

גונן רייכר: - - -כמה מכינות עם מרכז אחד.

מיכאל מלכיאור: שמעון פרי, יו"ר ועד מנהלי ירושלים, בבקשה.

שמעון פרי: אני נציג הסתדרות המורים בוועד מנהלי ירושלים.

שמעון פרי: נושא המכינות קשור אליי כבר שלוש שנים.

שמעון פרי: שלושה בנים שלי הם בוגרי מכינת "קשת"; שני חתנים שלי הם בוגרי מכינות; ואחד הבנים שלי והחתן שלי עובדים במכינת "נחשון" המעורבת, ואחד מהם עומד לעבוד באדרת.

שמעון פרי: במכינות האלה יש מיטב הנוער.

שמעון פרי: אולי כנציג הסתדרות המורים רציתי לומר שהם לא קיבלו משכורת כבר 3 חודשים.

שמעון פרי: אין משכורות.

שמעון פרי: אין שכר.

יוחנן בן יעקב: זאת לא תמונת המכינות.

זבולון אורלב: הוא אומר שאין משכורת, מה זה "לא תמונת המכינות"?

שמעון פרי: המצב הוא קשה.

שמעון פרי: הם מביאים לשם את מיטב הנוער ואת מיטב המרצים.

שמעון פרי: אני לא יודע כמה משלמים להם.

שמעון פרי: הרמה גבוהה מאוד בנחשון ובקשת.

שמעון פרי: השנה גם זכיתי לקבל מתנדבים לבית-הספר שאני מנהל בו בלי קשר.

שמעון פרי: זה מיטב הנוער.

שמעון פרי: אני יודע שחלק גדול מהעבודה שלי נעשית בידי צוות עובדים ולרוב יש מוטיבציה לשם שמים.

שמעון פרי: אני לא יודע מה עושים שאר המרצים – הם נותנים מכספם ומלחמם לטובת הרעיון.

שמעון פרי: בזמנו כשזה הוקם הבן שלי לא הלך לישיבת הסדר, אלא למכינה והייתה התקוממות מה קורה לישיבות ההסדר.

שמעון פרי: זה לא בניגוד לישיבות ההסדר, שכבודן במקומו מונח, אבל למכינות יש תוצר.

שמעון פרי: לא רק משרד הביטחון צריך להשקיע המון כסף, אלא גם משרד החינוך צריך להשקיע המון כי זה המערך הכי טוב שיכול להיות היום.

מיכאל מלכיאור: תודה.

מיכאל מלכיאור: הגברת שולה מור הגיעה.

מיכאל מלכיאור: זה לא בסדר שהגעת עכשיו, אבל טוב שהגעת.

שולה מור: הודיעו לי לפני 20 דקות.

מיכאל מלכיאור: בסדר.

מיכאל מלכיאור: הטעות לא אצלך.

שולה מור: המנכ"ל אמר לראש אגף התקציבים להגיע.

שולה מור: הוא אומר שהייתה אי הבנה, הוא לא הבין- -

מיכאל מלכיאור: נעשה את זה ברוח טובה.

מיכאל מלכיאור: נשמע קצת בשורות טובות לגבי המצב התקציבי של המכינות בסוף 2006 ושנת 2007.

שולה מור: תקציב 2006 במתכונתו הנוכחית עומד על 20.5 מיליון שקלים בבסיס- -

זבולון אורלב: לכמה זה מספיק?

שולה מור: הוא לא יספיק לסיים את שנת תקציב 2006.

זבולון אורלב: ההסכמים הקואליציוניים הוסיפו עוד 3.5 מיליון- -

שולה מור: - - -

זבולון אורלב: מה היתרה?

שולה מור: - - -

זבולון אורלב: בשביל זה נסעת משם עד פה?

מיכאל מלכיאור: מה התוכנית?

שולה מור: יוחנן היה בישיבה אצל המנכ"ל.

יוחנן בן יעקב: ההנחיה של המנכ"ל הייתה שאגף התקציבים יחד עם האוצר יסגור את הפער הזה.

יוחנן בן יעקב: זאת הייתה הנחיה חד משמעית.

יוחנן בן יעקב: חס וחלילה שלא תצא מפה אמירה שמישהו מההורים יגיד לבן לא ללכת למכינה.

יוחנן בן יעקב: חס וחלילה

מיכאל מלכיאור: אז אתם צריכים להגיד דברים ברורים אחרים.

זבולון אורלב: מתי תהיה תשובה?

מיכאל מלכיאור: מה יהיה בסיס תקציב שנת 2007?

שולה מור: כמו שהיה הבסיס עד היום.

שולה מור: בתקציב קואליציוני, כמו שאתה יודע, לא נכנסים לבסיס תקציב.

מיכאל מלכיאור: אבל אתם צריכים לכסות את ההוצאות.

מיכאל מלכיאור: יש החלטת ממשלה.

מיכאל מלכיאור: איך אתם מתכוונים לקיים את החלטת הממשלה על גידול של 15% מדי שנה?

מיכאל מלכיאור: את מכירה את החלטת הממשלה?

שולה מור: אני לא מכירה את החלטת הממשלה.

שולה מור: יש בעיה בסיסית אחרת על הפרק שבמשרד המשפטים מביעים אי אהדה לרעיון- -

קריאה: דיברנו על זה.

זבולון אורלב: זה לא קשור לבעיות התקציב.

שולה מור: זה קשור כי אם זה יהיה תמיכות, אז התקציב ישתנה.

זבולון אורלב: את צודקת.

זבולון אורלב: אתה מבין את העניין?

זבולון אורלב: אם זה יהיה תמיכות הכללים משתנים כי אז כל מה שיש בסעיף התקציבי מתחלק בין כל התלמידים.

זבולון אורלב: כלומר, כל תלמיד יקבל פרוסה יותר דקה.

זבולון אורלב: זה מה שאומר משרד המשפטים, ותפקידה של ועדת החינוך הוא לעמוד כנגד זה.

מיכאל מלכיאור: את בודקת מספרים?

יעל פרבר: התקשרתי לאדי הרשקוביץ' וביקשתי תשובה.

מיכאל מלכיאור: מה התשובה?

שולה מור: התשובה היא שאנחנו נשקול את זה באופן אוהד.

שולה מור: כל השנים אף על פי שלא היה תקציב לא הייתה ליוחנן בעיה - -

זבולון אורלב: מה פירוש, "לא הייתה בעיה"?

זבולון אורלב: לא הייתה בעיה בגלל מלחמות קואליציוניות.

שולה מור: לא בשנה שעברה.

שולה מור: אני מבקשת, עם כל הכבוד.

זבולון אורלב: אנחנו הסכמנו לתת בתנאי שהמשרד ייתן matching.

זבולון אורלב: והשנה המשרד לא נותן matching.

יוחנן בן יעקב: אני מציע שלושה דברים: ראשית, המשרד כיסה כל השנים את כל החניכים עד האחרון בהם.

יוחנן בן יעקב: מעולם לא הגבלנו קליטת חניכים ולא מנענו הקמת מכינות שעמדו בכל הכללים, הנהלים והדרישות.

זבולון אורלב: אבל נכון שהכלל של מה שעגנון אמר התקיים, שעד שבאה הנחמה יצאה הנשמה.

יוחנן בן יעקב: אם יצאה הנשמה, זה לא למכינות.

יוחנן בן יעקב: זאת הייתה הבעיה שלי, לי יצאה הנשמה בתוך המשרד.

יוחנן בן יעקב: אני מציע שלא תצא מפה אווירה שהמשמעות שלה שהורים ישקלו שלוש פעמים אם לשלוח או לא לשלוח תלמידים.

יוחנן בן יעקב: אנחנו נפסיד תלמידים.

יוחנן בן יעקב: עד היום כל השרים, החל מזבולון המר, הרב לוי, יוסי שריד ולימור לבנת- -

זבולון אורלב: אם אתה רוצה שלא ייצא קול, אתה או שולה המוסמכים להודיע שיהיה אשר יהיה, משר החינוך והתרבות אחראי לכך שהתקציב יכסה את מספר התלמידים שיהיו.

זבולון אורלב: אנחנו לא יכולים לכסות ולהגיד שאין בעיה.

זבולון אורלב: אם יש בעיה צריך לומר שיש בעיה; אם אין בעיה צריך לומר שאין בעיה.

זבולון אורלב: אחרי זה יבואו אלינו בטענות, והורים של עובדים יגידו למה לא אמרנו שיש בעיה.

זבולון אורלב: אי-אפשר לשחק בדברים האלה.

יוחנן בן יעקב: המנכ"ל אמר לי: "היזהר בתשובותיך לכנסת, יש דברים שאתה מוסמך, ויש דברים שאתה לא מוסמך".

יוחנן בן יעקב: אז יש דברים שאני לא מוסמך להודיע.

יוחנן בן יעקב: אבל אני יכול לומר בוודאות שעד היום המשרד כיסה את כל מה שהוא היה צריך.

זבולון אורלב: צריכים לתבוע מהמנכ"ל כחלק מהסיכום- -

יוחנן בן יעקב: יש תופעה בתוך המכינות של קליטת נוער מהפריפריה.

יוחנן בן יעקב: יש עוד שתי מכינות – קצרין וקריית מלאכי – שכל הנוער בהן הוא נוער פריפריה, והן עושות עבודה יוצאת מן הכלל.

יוחנן בן יעקב: המכינה בקריית מלאכי קולטת נערים ברמה הכי גבוהה.

יוחנן בן יעקב: זאת פואמה פדגוגית מה שקורה שם.

יוחנן בן יעקב: הערה שנייה.

יוחנן בן יעקב: קבוצה שלמה של מכינות מפעילה במסגרת הבוגרים קהילות במקומות שונים: "אורנים" מפעילה קהילה בקריית יובל, ויש קהילה במגדל העמק – אלה קהילות בוגרים שעושות עבודת קודש.

יוחנן בן יעקב: הם סיימו את הצבא, והם חיים בקהילת בוגרים.

יוחנן בן יעקב: בכל המכינות מתקיימים לימודי יהדות רציניים מאוד, דתיים וחילוניים בכל הואריאציות האפשריות.

יוחנן בן יעקב: אני לא מכיר דבר כזה בארץ בכלל.

יוחנן בן יעקב: שני המשרדים הקפידו על גידול מבוקר כל השנים בשיתוף פעולה מלא בינינו.

יוחנן בן יעקב: אף פעם לא נתנו בבת אחת פריצה מאוד גדולה, ואפשרנו את הגידול וניסינו שלא יהיה גדול מדי.

יוחנן בן יעקב: גם הפיזור הוא במידה גדולה.

יוחנן בן יעקב: כל מכינה היא סיפור בפני עצמו; כל מכינה היא מוסד עם רוח מיוחדת במינה.

יוחנן בן יעקב: המחשבה שאפשר לחבר ולעשות מזה "מפלצת" גדולה היא שגיאה.

יוחנן בן יעקב: לכל מכינה יש הייחוד משלה.

יוחנן בן יעקב: הכנה לצה"ל – אצל חלק מהמכינות העיקרון הוא שמי שעושה את ההכנה לצה"ל הוא הראש המכינה; הוא רץ אתם, הוא עושה אתם את הניווטים, הוא נותן את השיעור.

יוחנן בן יעקב: הוא נותן את המוטיבציה התורנית, אבל הוא גם זה שיושב אתם באוהל הסיירים ועושה את הסדנה.

יוחנן בן יעקב: לא פשוט לכולם לקבל את הרעיון שאיש צבא חיצוני יעשה את זה.

יוחנן בן יעקב: הם עומדים על זה שהרב יעשה אתם את הכול.

יוחנן בן יעקב: יוסי הזכיר שיש שלב של הכרה במשרד הביטחון.

יוחנן בן יעקב: יש שלב שני של הכרה של משרד המשפטים שמביאה גם את התקצוב ממשרד החינוך.

יוחנן בן יעקב: שני המשרדים מסונכרנים באופן מלא.

מיכאל מלכיאור: אנחנו יודעים את זה.

יוחנן בן יעקב: הערה אחרונה.

יוחנן בן יעקב: ביוזמת פדרציית ניו-יורק מתוכנן יום עיון מעמיק לנתח בסוף אוקטובר את כל תהליך המכינות.

יוחנן בן יעקב: אילן הוא מוביל התהליך, והוא גם יוזם המפעל.

מיכאל מלכיאור: תודה.

מיכאל מלכיאור: כעת ידברו חברי הכנסת, ואחר-כך נעבור לסיכומים.

זבולון אורלב: צריך אף פעם לא לחסוך בחשיבותם ובתפקידם של המכינות הקדם צבאיות.

זבולון אורלב: ככל שהדור נהיה יותר ציני, חומרני וככל שלדור יש יותר זכויות פרט ופחות לכידות לאומית וחברתית כך עולה חשיבות המכינות.

זבולון אורלב: לכן ראוי מאוד שהמדינה על כל שלוחותיה וזרועותיה תקבע את תיתן להם את סדרי העדיפויות שלהם.

זבולון אורלב: הזכירו גם את הנופלים, וצריך לזכור ששניים מהם הם קצינים: סמג"ד ומ"פ.

זבולון אורלב: להבדיל מישיבות ההסדר המכינות מתפזרות בכלל היחידות, בשעה שישיבות ההסדר מאורגנות במחלקות- -

קריאות: יש שילוב.

זבולון אורלב: חלק כן וחלק לא.

זבולון אורלב: ראש אכ"א מנסה להוביל שינוי שלא תהיה מחלקה בתוך פלוגה, אלא פיזור של שליש-שליש-שליש בכל מחלקה ופלוגה.

זבולון אורלב: אבל עדיין יש קבוצות.

זבולון אורלב: אם הולכים בקבוצות, שלפחות יהיה מניין בכל מחלקה.

זבולון אורלב: בגיוס בוגרי המכינות אין בכלל שיקול קבוצתי, אלא הבחורים מתגייסים לפי הצרכים המקצועיים הצבאיים המובהקים- -

מיכאל מלכיאור: גם הבנות.

זבולון אורלב: כל מה שמכוון לבן הכוונה היא גם לבת.

זבולון אורלב: יש כאן עוד תועלת שולית אחת מאוד גדולה שקרתה במכינות הדתיות:

זבולון אורלב: אין ספק שמה שקרה בהתנתקות גרם לזעזוע עמוק ושורשי במה שקורה במכינות בשני היבטים: בין המכינות לבין עולם התורה, שהרי הרוב המכריע מראשי המכינות קראו בקול רם לא לסרב פקודה, ואילו מחוץ לישיבות היו רבנים חשובים שקראו לסרב פקודה.

זבולון אורלב: מכאן נולדה מחלוקת קשה ועמוקה שהדתיים בינינו קוראים אותה כמעט בכל שבת מעל דפי העלונים עד כדי החרמות, והדברים לא פשוטים.

מיכאל מלכיאור: - - -

זבולון אורלב: ההיבט השני הוא יותר פנימי בתוך המכינות: מה מערכת היחסים בין הרעיון והאידיאולוגיה הדתית לבין המדינה שמחליטה החלטות שגויות מן היסוד בכל מערכת היחסים הזאת.

זבולון אורלב: אני לא מרגיש שהממשלה משתדלת לסייע בוויכוח; משיחותיי עם ראשי הישיבות הגדולות אני מרגיש שגם הצבא, גם משרד החינוך בחלק הפוליטי שלו, וגם משרד הביטחון קצת עומדים מהצד, וזאת שגיאה מאוד גדולה.

זבולון אורלב: המכינות האלה ראויות להוקרה, להערכה, לחיבוק ולתמיכה מאוד נרחבת גם מורלית, גם עניינית וגם לאומית, לא רק כספית.

זבולון אורלב: אני לא חושש שירד מספר הנרשמים, אבל אני חושש שבטווח הארוך הקרע הזה יכה שורשים ועלול להוביל לתהליכים מאוד לא רצויים.

זבולון אורלב: משרד החינוך צריך לחשוב על פעולה בקרב תלמידי י"ב.

זבולון אורלב: אני יודע על פעילות הכנה לצה"ל בכיתות י"ב, בעיקר של מנהל חברה ונוער.

זבולון אורלב: אני לא יודע שבמסגרת ההכנות לצה"ל יש גם הכנה או עידוד ללכת למכינות.

זבולון אורלב: אני לא יודע אם משרד החינוך או משרד הביטחון משקיעים בזה, אני לא חש את זה לא רק בחינוך הממלכתי, אלא גם בחינוך הממלכתי-דתי.

יוסי אלדר: משקיע.

זבולון אורלב: סוגיית ריבוי המכינות ראויה לעיון, יוחנן.

זבולון אורלב: אני מסכים שבית הספר האידיאלי הוא שיהיו 25 תלמידים בכיתה, ושלא יהיו יותר משתי כיתות בכל שכבת גיל.

זבולון אורלב: אבל אין למדינת ישראל כסף להחזיק כזה דבר.

זבולון אורלב: לכן לצערנו יש עד 40 תלמידים, וגם זה לא ראוי.

זבולון אורלב: גם אתם צריכים לקיים דיון בסוגייה הזאת.

זבולון אורלב: כדתיים שרנו תמיד את השיר של הרב נרי: "ישיבות נקים בכל מקום: בעמק, בהר, בבקעה וגם בקצה המדבר".

זבולון אורלב: אבל יש בנושא הזה גם היבטים של עלויות.

זבולון אורלב: במכינה של 25 תלמידים שצריכה לספוג את כל התקורות יש בעיות שאולי גם מונעות מתלמידים אחרים להצטרף כיוון שגם ההורים צריכים לשלם.

זבולון אורלב: יכול להיות שהורים עושים את החשבון שהילד צריך לתרום עוד שנה למדינת ישראל, אחר-כך לעשות עוד שירות משמעותי, ועל זה הם עוד צריכים לשלם – באמת צריך להיות בן אדם מאוד מוזר.

זבולון אורלב: לכן ראוי שתדונו בנושא הזה.

זבולון אורלב: הנושא שאתה העלית הוא צד מאוד חשוב, אבל יש גם דבר נוסף שצריך לחשוב עליו.

זבולון אורלב: מבחינת תשלומי ההורים.

זבולון אורלב: בזמננו היו דיונים והחלטות שלא ייגרע חלקם של המכינות מתקציב הישיבות.

זבולון אורלב: הסיוע של משרד החינוך הוא לחלק הפנימייתי, לא על החלק הלימודי.

זבולון אורלב: גם במכינות הכלליות וגם בדתיות צריכים לקבל את תקציב הלימודים לפחות כמו בישיבת הסדר.

זבולון אורלב: זה היה מכסה כ- 7,000 שקל בשנה לתלמיד.

זבולון אורלב: אם אינני טועה החזקת תלמיד ישיבת הסדר בחודש הוא כ- 600 שקלים לחודש.

זבולון אורלב: זה יכול היה לבוא במקום תשלום ההורים.

זבולון אורלב: ראוי לבדוק מדוע נגרע חלקן של המכינות מתקציב הישיבות.

זבולון אורלב: למשרד הביטחון יש תקציב מאוד גדול, 300 אלף שקל.

זבולון אורלב: יוסי אלדר היה קצין חינוך ראשי בצבא, ויש לו קשר לחינוך.

זבולון אורלב: אני בטוח שיש לו רצון טוב, אבל מערכת הביטחון חייבת לתת מענה.

זבולון אורלב: היא מקבלת תרומה חשובה; היא משקיעה סכומי עתק על קורסים קדם צבאיים במקצועות הרבה פחות נדרשים.

זבולון אורלב: לכן צריכה להיות תביעה שלנו למשרד הביטחון לבדוק את העניין הזה כדי שתהיה השתתפות בתוכן.

זבולון אורלב: הרי מחדירים מוטיבציה, מלמדים אותם לימודי ארץ-ישראל וניווטים.

זבולון אורלב: יושב כאן קצין ואומר שזאת ההכנה הכי טובה שצה"ל יכול לקבל: מפקדים ולוחמים באיכות טובה מאוד.

זבולון אורלב: אז מה אתם משקיעים בדבר הזה?

זבולון אורלב: אם משקיעים בפקיד טכני בבית-הספר הטכני השקעות גבוהות מאוד בוודאי שצריך להשקיע גם בדבר הזה.

זבולון אורלב: אני מציע הואיל ומתקרבת שנת הלימודים, לקצוב זמן לקבל תשובות גם כדי לוודא שמשרד החינוך והתרבות מסדיר את ה- matching; אם אפשר לתבוע שב- 2007 כל זה יהיה בבסיס; וגם תשובות ממשרד הביטחון.

זבולון אורלב: לו הייתי אומר את הדברים בראשית הדיון הם לפחות היו יכולים להתייחס לסוגייה הזאת.

מיכאל מלכיאור: שאלת הרבה שאלות.

מיכאל מלכיאור: חשוב קודם לקבל את כל האינפורמציה.

מיכאל מלכיאור: יוסי אלדר,

מיכאל מלכיאור: בבקשה.

יוסי אלדר: ראש האגף הביטחוני-חברתי הוא אביגדור קהלני.

יוסי אלדר: מאז שהוא באגף הוא יצר ביוזמתו פעילות רחבה מאוד בהכנה לצה"ל בשתי שכבות גיל: רוב ילדי כיתה י"ב עולים לסיור ברמת הגולן בעקבות לוחמים.

יוסי אלדר: לתוכנית הזאת רשומים 38 אלף תלמידים מבתי-ספר תיכוניים, כולל מבתי-ספר דתיים.

קריאה: לבנות גם?

יוסי אלדר: אמרתי, בתי-ספר.

קריאה: בתי ספר דתיים לבנות גם בעסק הזה?

יוסי אלדר: כן.

זבולון אורלב: אני לא מאמין.

יוסי אלדר: תקום גם מכינה לבנות דתיות.

מיכאל מלכיאור: אבל זה לא אומר שהם יוצאים מבתי-הספר- - - אני מניח שלו.

מיכאל מלכיאור: אל תענה "כן" בצורה נחרצת.

יוסי אלדר: לא מנענו מבתי-ספר.

יוסי אלדר: הפנייה שלנו היא לכל בתי הספר בישראל.

יוסי אלדר: ליום כזה רשומים כעת 38 אלף תלמידים.

יוסי אלדר: אני מתכוון לנצל את המפגש הזה אתם ולהציג להם את נושא המכינות הקדם צבאיות במסגרת הצגת כלל חילות צה"ל בתערוכה.

מיכאל מלכיאור: כל תלמיד דתי מכיר את המכינות- -

זבולון אורלב: תנועת מעגלים.

מיכאל מלכיאור: - - אבל בבתי-הספר הכלליים זה הרבה פחות מוכר.

מיכאל מלכיאור: לכן יש חשיבות יתר בכיתות האלה כי זה דבר מאוד חשוב.

יוסי אלדר: אותם ילדים שיגיעו למפגש הזה יקבלו הסבר על המכינות הקדם צבאיות ויקבלו דף שמסביר מה זה מכינה ואיך מגיעים אליה.

יוסי אלדר: בשלב השני האגף הביטחוני-חברתי מגיע לכיתות י"א ועושה להם סדנת הכנה לצה"ל.

יוסי אלדר: בכל כיתה עומד קצין במילואים במשך 5 שעות שנרתם לכך והוכן לנושא באגף.

יוסי אלדר: לשנת הלימודים הבאה רשומות 800 כיתות.

יוסי אלדר: יבואו אליהן קצינים שעשו הכנה באגף ועושים הכנה לצה"ל.

יוסי אלדר: הם גם אלה שיהיו המשווקים של מכינות הקדם-צבאיות.

מיכאל מלכיאור: זה שהם עושים את ההכנה לצה"ל זה ידוע.

מיכאל מלכיאור: השאלה היא האם חלק מההכנה היא הידע?

יוסי אלדר: במפגש לקראת היציאה לבתי-הספר אני מופיע בפני כל הקצינים האלה, מסביר להם מהן המכינות הקדם צבאיות ונותן להם חומר חלוקה לכל התלמידים.

מיכאל מלכיאור: זה דבר חדש?

יוסי אלדר: זה דבר חדש שיתחיל בתשס"ז.

מיכאל מלכיאור: אז אפשר לצפות שהרבה יותר ילכו- -

גונן רייכר: אני רוצה לדבר על השיווק.

גונן רייכר: הצבא שולח לכל מועמד לשירות צבאי מנילה.

גונן רייכר: כולם מקבלים את זה, קוראים את זה בתשומת לב ועונים על זה.

גונן רייכר: שם צריך להיות כתוב: "האם אתה רוצה ללכת למכינה קדם צבאית"?

גונן רייכר: דבר יותר חשוב בקשר לעלויות ולתמיכה: תקנה פשוטה במשרד התחבורה תאפשר לחניכי הבחינות הקדם צבאיות לנסוע בתחבורה ציבורית ללא תשלום כמו שירות לאומי.

זבולון אורלב: ומה עם ביטוח לאומי וביטוח בריאות שמשלמים?

גונן רייכר: ביטוח לאומי נפתר.

זבולון אורלב: המדינה מממנת?

גונן רייכר: ביטוח לאומי כן, ביטוח בריאות לא.

זבולון אורלב: למה לא?

גונן רייכר: המכינות הן בפריפריות, והחניכים הם מהמרכז.

גונן רייכר: הנסיעות הן מאוד יקרות.

יוחנן בן יעקב: צריך להזכיר שהבחור שנרצח הוא ממכינה.

זבולון אורלב: אם אגד היה מכניס גם אותם למחיר של החיילים.

יוסי אלדר: אנחנו פנינו לשר התחבורה להכליל את החניכים מהמכינות הקדם צבאיות כמו החבר'ה שעושים שנת שירות.

יוסי אלדר: כרגע אנחנו מחכים לתשובה.

יוסי אלדר: קיבלנו תשובה מהביטוח הלאומי שהם מוכרים כמתנדבים.

יוסי אלדר: אם הם מוכרים כמתנדבים יהיה גם אישור לנסיעות.

מיכאל מלכיאור: כל מה שנאמר פה מסביב לשולחן ראוי לכל שבח והלל וראוי לחזק את המפעל האדיר של המכינות הקדם צבאיות.

מיכאל מלכיאור: ראוי גם לחזק את החלטת הממשלה שמדברת על גידול של 15% כל שנה.

מיכאל מלכיאור: זה דבר מבורך שתורם לצבא ולחברה, לביטחון ולפיתוח האישי של התלמידים.

מיכאל מלכיאור: ועדת החינוך תעמוד חד-משמעית מאחורי המפעל הזה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מצפים למספר דברים ממשרדי הממשלה בעניין.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מצפים ממשרד החינוך להבטיח שבמסגרות של החלטת הממשלה ובהצעות של משרד הביטחון, שמשרד החינוך יהיה אחראי לתקציב.

מיכאל מלכיאור: כפי שהוא נותן הקצאה לכל חניך, שייתן לפי מספר התלמידים, ושלא יהיה כל שנה סחר-מכר קואליציוני כל שנה.

מיכאל מלכיאור: זה לא ראוי למדינה מתוקנת.

מיכאל מלכיאור: זה חייב להיות בבסיס התקציב לפי ההקצאה שהצבא נותן, לפי מספר התלמידים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מצפים שיהיה דיון.

מיכאל מלכיאור: מאחר שבכל המכינות: גם בחילוניות, גם במעורבות וגם בתורניות כל התלמידים לומדים תורה, ראוי שלא רק בצד הפנימייתי, אלא גם בתוכן תהיה תמיכה מעבר לזאת שיש היום כפי שיש לכל בחור ישיבה בכל ישיבה אחרת.

מיכאל מלכיאור: ראוי שכל התלמידים יקבלו את ההקצאה הזאת בלי אפליה.

מיכאל מלכיאור: אני במקרה מכיר מביקורים בכל מיני מכינות – גם המעורבות – שהרמה של הלימודים התורניים היא מאוד גבוהה ורצינית.

מיכאל מלכיאור: גם משרד הביטחון צריך לשקול לתת תמיכה כפי שנותנים לישיבות ההסדר בלי שום אפליה ולפי אותם כללים.

מיכאל מלכיאור: כך אנחנו פותרים את עניין תשלומי ההורים.

מיכאל מלכיאור: כמובן, מי שיכול לתרום ולתת בהתנדבות זה דבר טוב ומבורך, אבל זה לא צריך להיות בבסיס של המכינות.

מיכאל מלכיאור: אנחנו קוראים למשרד הבריאות ולמשרד התחבורה לסדר לחניכים במכינות הקדם צבאיות בדיוק מה שמסדרים לבנים ולבנות מהשרות הלאומי.

מיכאל מלכיאור: אלו הדברים העיקריים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מאוד רוצים לקבל תשובות, במיוחד לגבי בסיס תקציב 2006- -

זבולון אורלב: גם ששיטת התקצוב תשתנה.

מיכאל מלכיאור: טוב שהזכרת את זה.

מיכאל מלכיאור: שלא יתחילו לשחק ולהעביר לשיטת תמיכות – לא זאת השיטה, זה לא ראוי, זה יסכן את כל המפעל הזה.

מיכאל מלכיאור: חד-משמעית לא ניתן לזה יד.

מיכאל מלכיאור: דבר אחרון: לעשות לוח זמנים בעניין.

מיכאל מלכיאור: מתי אתם יכולים להיות אנשי בשורה?

שולה מור: לקראת 1 בספטמבר.

מיכאל מלכיאור: אני אתן לכם את הזמן הזה.

מיכאל מלכיאור: בשבוע שאנחנו מכינים את שנת הלימודים הבאה נקבל תשובות לגבי ההקצבות של משרד החינוך לעניין.

מיכאל מלכיאור: לגבי שאר הגורמים אנחנו מצפים לקבל התייחסות חיובית ואוהדת, כפי שכולם התייחסו לכך בישיבה הזאת.

אילן הלפרין: אני רוצה להזכיר ברשותך את יום העיון על המכינות.

אילן הלפרין: יום העיון יתקיים ב- 29 באוקטובר בחסות מכון ון-ליר, משרד החינוך וקרן אביחי.

יוסי אלדר: אני מבקש להזמין את יו"ר הוועדה ואת חברי הוועדה לבקר במכינות הקדם צבאיות.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה.

מיכאל מלכיאור: הישיבה נעולה.