ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 82, 2006-07-25 09:30

יעקב ליצמן: בוקר טוב לכולם.

יעקב ליצמן: אני פותח את הישיבה בנושא סוגיית העובדים הזרים בחקלאות.

יעקב ליצמן: האם יש מחסור בעובדים זרים?

יעקב ליצמן: האם צריך בכלל עוד עובדים זרים?

יעקב ליצמן: הזמנתי לדיון את חבר הכנסת וילן ואבקש ממנו להציג את הבעיה.

אבשלום וילן: תודה אדוני היושב ראש.

אבשלום וילן: ברשותך, יזמתי את הדיון בשם הלובי החקלאי, שאני יושב בראשו.

אבשלום וילן: הבעיה איננה רק נקודתית אלא יותר כללית.

אבשלום וילן: צריך להבין משהו.

אבשלום וילן: החקלאות הישראלית, בעשור האחרון, ירדה בערך מסדר גודל של 65,000 עובדים ל-20,000 עד 24,000 עובדים.

אבשלום וילן: במקביל, אם בסך הכל מועסקים בחקלאות 65,000 איש, עלה באופן דרמטי מספר העובדים הזרים.

אבשלום וילן: כלומר, מספרם הוא בערך כ-26,000 ובפועל יש 23,000-24,000.

אבשלום וילן: צריך להבין שמבחינת התפוקות, ב-20 שנה האחרונות, החקלאות השלישה את תפוקתה, כלומר עליה של 300%, רובה המכריע לייצוא.

אבשלום וילן: הבעיה הגדולה היא שבכל בעיית העובדים הזרים, שמתמודדים איתה ברמה הלאומית, ושיש לה השלכות כלכליות וחברתיות, לא מצליחים לבודד את הנושא החקלאי מתוך סך הכל הנושא.

אבשלום וילן: פה זה לב הבעיה.

אבשלום וילן: מדוע?

אבשלום וילן: כי בענף הסיעוד המספר הוא פחות או יותר קבוע.

אבשלום וילן: בענף הבניין יש תחלופה, כולל עובדים ישראלים.

אבשלום וילן: בחקלאות, כמו שאמרתי, 24,000 עובדים זרים מתוך 200,000 זה אחוז קטן יחסית והוא די קבוע.

אבשלום וילן: אלה גם לא אנשים שנשארים בארץ, שמביאים את המשפחות, וכל התופעות האחרות שמתלוות.

אבשלום וילן: אלה אנשים שבאים לשנה שנתיים, מתחלפים והולכים.

אבשלום וילן: סוג העבודות וסוג המקומות מרוכזים בעיקר בפריפריה.

אבשלום וילן: זה מאפשר, מצד אחד, בקרה מסודרת ותנאים הוגנים, ומצד שני, אין תחלופה של עובדים ישראלים.

אבשלום וילן: היו ניסיונות לאורך כל השנים ללא הצלחה.

אבשלום וילן: מה שקורה הוא שבנק ישראל וממשלת ישראל, וכל מי שבעצם מעצב את המדיניות הכלכלית, פעם אחר פעם, כאשר הוא מתמודד עם בעיית העובדים הזרים, לוקח בעצם את הכל כמקשה אחת ומוציא את הסיעוד.

אבשלום וילן: הוא נכנס בחקלאות ובחקלאים, ואחרי זה הוא מתחיל לטפל בבעיה האמיתית.

אבשלום וילן: כאשר מדובר על 10% או 12% מכלל ה עובדים הזרים, אני חושב שהעיסוק בנושא הוא ללא פרופורציה.

אבשלום וילן: יש אפשרות להמשיך להגדיל באופן משמעותי את היצוא החקלאי הישראלי, אולי לא פי 3, אבל בשנה האחרונה היצוא החקלאי גדל ב-13% ריאלית, כאשר ענפים אחרים גדלו פחות.

אבשלום וילן: הבעיה המרכזית היא, שבעצם יש גם בריחה של ידע כתוצאה מחוסר יכולת להתפתח בארץ.

אבשלום וילן: חקלאים טובים מקימים היום חוות במרוקו, בחבש, באפריקה ובמקומות אחרים.

אבשלום וילן: הבעיה איננה 2,000 עובדים.

אבשלום וילן: הדרישה העיקרית היא להכיר בייחודיות של החקלאות בקשר לצורך בעובדים זרים ופניה לממשלה לאפשר העסקה הוגנת.

אבשלום וילן: יש היום היטל העסקה של 10%.

אבשלום וילן: אני לא רוצה להיכנס למה מחכה לנו בקרוב בחוק ההסדרים לגבי 2007.

אבשלום וילן: אני כבר ראיתי את הצעות המחליטים של הממשלה לשנת 2007, שבאופן עקרוני מדברות על הורדה של 2,000 עובדים נוספים.

אבשלום וילן: אני חושב שבגדול, הממשלה, במקום לטפל בענפים שבהם יש תחלופה אמיתית - ואני האחרון שייצא נגד הטיעון המרכזי שצריך להוריד את מספר העובדים הזרים.

אבשלום וילן: אין לי ויכוח על זה בכלל.

אבשלום וילן: אבל אם בענף הבניין ובענפים אחרים יש תחלופה של ישראלים, פה אין תחלופה של ישראלים.

יעקב ליצמן: מה אתה רוצה לגבי 2007?

יעקב ליצמן: אבשלום וילן:

חיים חדד: אני רוצה לנסות ולהשלים את הדברים שחבר הכנסת וילן התייחס אליהם.

חיים חדד: ראשית, אצייר תמונת מצב של היום וגם אענה לשאלה מה אנחנו רוצים שיהיה ב-2007.

חיים חדד: למרות שהממשלה מחליטה כבר מספר שנים על מכסה לחקלאות, מתוך הכרה בצרכים שלה, הפקידות במשרדי הממשלה, בצורה עוינת, דואגת שההחלטות האלה לא יתממשו.

אמנון כהן: מה זאת אומרת?

אמנון כהן: אם יש לכם של 26,000, לא כולם באים לידי ביטוי?

חיים חדד: אני אתן לך דוגמא מהשנה.

חיים חדד: הממשלה החליטה על מכסה של 26,000 עובדים.

חיים חדד: בפועל, עכשיו, יש בארץ רק 21,000 עובדים כי הפקידות של התמ"ת, הפנים והאוצר לא מאפשרים לעובדים להיכנס.

אמנון כהן: יש מכסה, מה הבעיה?

חיים חדד: אבל זאת עובדה.

חיים חדד: אני מדבר כרגע על כך שהם מייצרים בירוקרטיה מיותרת כדי לא להכניס עובדים.

חיים חדד: זאת המדיניות שלהם.

יעקב ליצמן: זאת עמדה של משרד החקלאות או של משרד האוצר?

חיים חדד: של האוצר.

חיים חדד: משרד החקלאות לוחץ כל הזמן על השלמת המכסה.

חיים חדד: אבל האוצר, באופן עקבי - - -

תניב רופא: יש מכסה של 26,000 עובדים ויש בארץ כ-23,000 עובדים.

תניב רופא: צריך להכניס עוד 3,000.

תניב רופא: עקב תהליכים בירוקרטיים - - -

יעקב ליצמן: איזה תהליכים בירוקרטים?

תניב רופא: זה שייך יותר למשרד הפנים ומשרד התמ"ת.

דניאל סלומון: אני סגן היועץ המשפטי במשרד הפנים.

דניאל סלומון: על דעת מנכ"ל משרד הממשלה, המצב לפני כחודש היה כזה: היו כ-21,000 בעלי אשרות כדין.

דניאל סלומון: יש הבדל בין מי שנמצא בישראל עם אשרה כדין ובין כאלה שנמצאים בארץ ללא אשרה.

דניאל סלומון: 21,000 היו עם אשרה כדין.

דניאל סלומון: ההחלטה היתה להשלים כשליש - ההערכה היתה שיש 2,000 נוספים בארץ וצריך לנצל את ה-2,000 האלה.

יעקב ליצמן: אלה עובדים בלתי חוקיים?

דניאל סלומון: מתחום החקלאות, הם בלי אשרה אבל הם הגיעו מתחום החקלאות.

דניאל סלומון: את השאר היה צריך להשלים מחו"ל.

דניאל סלומון: השיטה היתה שכל חקלאי יקבל שליש מהמכסה מתוך העובדים שנמצאים בישראל ושני שליש נותרים מחו"ל.

דניאל סלומון: בחודש האחרון, אמצעי יוני עד אמצע יולי, במסגרת אכיפה, מיצינו 1,000 עובדים מתוך אותם 2,000, והם נשלחו למעסיקים.

דניאל סלומון: ביום ראשון האחרון הוחלט שלגבי ה1,000 הנותרים לא ימתינו ויתחילו במקביל להביא מחו"ל את אותם שני שליש.

דניאל סלומון: את זה אני אומר בלי להתייחס למצב שנוצר כרגע - - -

שי חרמש: את ה-1,000 שאתה מחפש אתה מביא מהארץ או שאתה מביא בתאילנד?

יעקב ליצמן: עם כל ההסברים, אני לא מבין עד לרגע זה מה אתה מתערב בכלל?

יעקב ליצמן: יש ארגון שרוצה להביא 500 עובדים שאושרו בממשלה כדין.

יעקב ליצמן: מה אתה צריך להתערב?

יעקב ליצמן: הם יביאו לכם רשימה של 500 איש.

יעקב ליצמן: אחרי זה תגיד שנגמר.

דניאל סלומון: לא.

דניאל סלומון: מה שאושר כדין זה להעסיק עובדים זרים.

דניאל סלומון: זה לא להביא אותם דווקא מחו"ל.

דניאל סלומון: אלה שתי סוגיות נפרדות.

יעקב ליצמן: מה זה משנה לך?

יעקב ליצמן: מה כתוב בהחלטת הממשלה, אולי אתה יכול להגיד לי?

דניאל סלומון: אנחנו מדברים על שתי החלטות ממשלה שונות.

דניאל סלומון: החלטת ממשלה שמדברת על מכסה.

דניאל סלומון: 26,000 זה המכסה.

יעקב ליצמן: מה בדיוק כתוב בהחלטה?

יעקב ליצמן: "הממשלה מחליטה לאפשר לחקלאות העסקה של 26,000 עובדים זרים".

יעקב ליצמן: בא משרד הפנים ואמר - - -

דניאל סלומון: הממשלה אמרה גם את זה וגם את זה.

דניאל סלומון: המדיניות היא מדיניות של שמים סגורים.

דניאל סלומון: זאת אומרת, לא להכניס עובדים מחו"ל.

יעקב ליצמן: זאת אומרת שבארץ יש 21,000 ואם חסרים עוד 5,000 אתה לא מאשר להביא אותם מחו"ל?

דניאל סלומון: לא, ככל שלא יהיו בארץ, נביא מחו"ל.

שי חרמש: כמה זמן לוקח לאבחן את זה?

שי חרמש: אתה כבר מאבחן את זה 4 חודשים.

שי חרמש: אני רוצה להסביר: יש 26,000 על הנייר.

שי חרמש: מינואר עושים כל מה שרק אפשר להמציא כדי שה-5,000 האלה לא יכנסו.

יעקב ליצמן: הממשלה החליטה על 26,000 עובדים ואין עוררין על זה.

שי חרמש: אחרי 4 שנים ו-11 חודש העובד עוזב את הארץ ולא מחליפים אותו במישהו אחר כי השמים סגורים.

יעקב ליצמן: אני רוצה להבין מה זה הפינג פונג בין החקלאות לאוצר.

יעקב ליצמן: יש 21,000 עובדים, 2,000 מסתובבים ולא יודעים איפה הם.

יעקב ליצמן: אז 3,000 אתה מאשר?

יעקב ליצמן: האם אדוני יוציא אישור מחר על עוד 3,000?

דניאל סלומון: כן.

דניאל סלומון: כפי שאמרתי קודם, ההערכה היתה שמתוך המחסור של 5,000 כ-2,000 נמצאים בארץ.

דניאל סלומון: עוד 3,000 יהיה צורך להביא.

יעקב ליצמן: מה סלומון, האם אדוני יוציא אישור מחר על 3,000?

יעקב ליצמן: אז אני מודיע לחקלאים - - -

דניאל סלומון: לא.

יעקב ליצמן: אני שמעתי תשובה כן.

יעקב ליצמן: כל עמך ישראל רואה אותך.

יעקב ליצמן: 3,000 עובדים אדוני מאשר מחר ואני אבקש לדווח לוועדה אם זה לא בוצע.

דניאל סלומון: זה לא מה שאמרתי, אדוני.

דניאל סלומון: יש שיטה שדרכה אנחנו מביאים את 3,000 העובדים האלה.

דניאל סלומון: הסברתי קודם על השליש ועל השני שליש.

דניאל סלומון: כל חקלאי מגיע עם פער מסוים.

דניאל סלומון: יש לו מכסה ל-100 ויש לו רק 80 אז יש לו פער של 20.

דניאל סלומון: השאלה איך הוא ישלים אותם?

דניאל סלומון: האם ניתן לחקלאי אחד להביא את כולם מחו"ל וחקלאי אחר את כולם מהארץ?

דניאל סלומון: לא.

דניאל סלומון: לכן הרעיון היה ששליש הוא יקבל מתוך הארץ, מתוך ה-2,000.

יעקב ליצמן: תעזוב את ה-2,000.

יעקב ליצמן: האם אתה תאשר להם את ה-3,000 או לא?

יעקב ליצמן: הבנתי את השליש אתה מחפש מתחת לגורן וליקב, זה בסדר.

יעקב ליצמן: האם מחר יש אישור ל-3,000 עובדים זרים?

דניאל סולומון: לא.

דניאל סולומון: אני לא מבין את הניסוח.

יעקב ליצמן: ביידיש אומרים "אובר חוכם".

יעקב ליצמן: חבר'ה, אתם מתחכמים איתנו.

יעקב ליצמן: אני מדבר עברית פשוטה.

אברהם בטאט: אנחנו משלמים את המחיר של ההתחכמות הזאת.

אברהם בטאט: אני לא יכול לייצא לחו"ל והוא משחק ומקבל משכורת.

אברהם בטאט: איזה מן דבר זה?

אבישי ברוורמן: תסלח לי אדוני, הדיון הזה מצטלם בטלוויזיה, בואו נדבר - - -

יעקב ליצמן: אבישי, מה שאתה אומר זה פופוליזם.

אבישי ברוורמן: הפופוליזם זה שאתה לא נותן לאף אחד לדבר, כל אחד צועק.

יעקב ליצמן: הוא עושה את עבודתו נאמנה.

יעקב ליצמן: חלילה וחס אין לי ביקורת על מה שהוא עושה.

יעקב ליצמן: הוא מגן על האינטרסים של משרד הפנים, זה תפקידו.

יעקב ליצמן: אם אני לא מבין אותו או לא מקבל את מה שהוא אומר, מותר לי להגיד ביקורת.

יעקב ליצמן: אני שואל, אדוני, מתי 3,000 העובדים יקבלו את האישור?

יעקב ליצמן: אני רוצה לקצר את הדיון.

יעקב ליצמן: בו נתמקד ב-3,000.

דניאל סולומון: כשאומרים מיידי, אני אסביר מה זה אומר.

דניאל סולומון: כיוון שנמצאו 1,000 מתוך ה-2,000, הוחלט במשרד הפנים לא להמתין ל-1,000 הנוספים אלא לעבוד במקביל על מציאת ה-1,000 ובמקביל יוכלו החקלאים לפנות על אותם 3,000 ולהביא אותם מחו"ל, כפי שסוכם.

יעקב ליצמן: כמה זמן מחכים?

שי חרמש: הם מחכים מינואר.

שי חרמש: אתה לא מבין את זה?

יעקב ליצמן: תגיד לי תאריך.

אברהם הר אבן: הוא בכלל לא יודע את המדיניות.

אבשלום וילן: אברהם, זה לא יכול כך, הדיון בטלוויזיה ואתה לא עוזר.

אבשלום וילן: אני רוצה לשאול אותך עוד משהו.

אבשלום וילן: תראה, היום הצפון בוער, יש שם פירות בטונות על העצים.

אבשלום וילן: יכול להיות שבעוד שבוע יצטרכו גם שם לעשות גיוס מאסיבי.

אבשלום וילן: אין מדיניות.

אבשלום וילן: האם אתם באמת מנסים לפתור את הבעיה, או שזה הכל תהליך של מיזמוז?

אבשלום וילן: טענתי היא שמראש אתם מנסים להוריד את מספר העובדים בחקלאות.

אבשלום וילן: זאת השאלה.

דניאל סולומון: מה שתיארתי פה לא מדבר על שום מיזמוז.

דניאל סולומון: הוא מדבר על השיטה שעושים אותה כל שנה.

דניאל סולומון: מיצוי הפוטנציאל בארץ ובמקביל השלמה מחו"ל.

דניאל סולומון: כך זה עובד כל שנה.

דניאל סולומון: הכוונה היא להגיע למלוא המכסה.

יעקב ליצמן: אתה תיתן לי תאריך ואני סוגר את הישיבה.

דניאל סולומון: אני מציע שתמשיך בדיון ואני אצא, אבדוק עם הדרג המקצועי ואחזור עם תשובה.

יעקב ליצמן: בינתיים נשמע אנשים נוספים.

אברהם בטאט: אני רוצה להסביר את המדיניות של משרד הפנים.

אברהם בטאט: הם טוענים שהמדיניות היא של שמים סגורים.

אברהם בטאט: איך מביאים עובדים במסגרת המדיניות הזאת?

אברהם בטאט: לדוגמא, עובד זר עזב את מדינת ישראל ונסע לתאילנד.

אברהם בטאט: אם הוא עזב שלוש שנים פחות יום, אתה הולך למאגר.

אברהם בטאט: מה זה המאגר?

אברהם בטאט: עובדים זרים לא חוקיים.

אברהם בטאט: אם במאגר יש, אז זה טוב.

אברהם בטאט: אבל בואו נבין את ה היגיון הזה.

אברהם בטאט: למה המדיניות הזאת?

אברהם בטאט: למה היא קיימת ובשביל מה?

אברהם בטאט: הם המציאו עוד דבר: מאגר – שני שליש ושליש.

אברהם בטאט: אמרו: "נלך לעסקה.

אברהם בטאט: נקל על החקלאי.

אברהם בטאט: נגיד לו תקבל שני שליש מחו"ל מהעובדים המתאימים לך ובתנאי שאתה לוקח מהמאגר שליש".

אברהם בטאט: המאגר אלה עובדים זרים שנתפסים בארץ.

אברהם בטאט: החקלאי אומר בסדר, שיתנו לו מהמאגר.

אברהם בטאט: ואז אומרים: "יש הרבה לפניך".

אברהם בטאט: אין להם מאגר.

אברהם בטאט: אם היו אנשים במאגר, אז מה שהוא אמר היה הגיוני.

אברהם בטאט: אבל אם אין לך במאגר, תאפשר להביא מחו"ל.

אברהם בטאט: הם מבלבלים אותך.

יעקב ליצמן: אז הוא הציע לבדוק.

יעקב ליצמן: אני מציע לך לחכות לתשובה שלו.

אברהם בטאט: מר ליצמן, תאמין לי שאני מכיר וחי את הנושא.

אברהם בטאט: אין לו שום תשובה יותר טובה.

אברהם בטאט: זה בדיוק העניין.

אברהם בטאט: ישבתי עם ששי קציר לפני יומיים גם בעניין הזה, אז הם הפכו את היוצרות.

אברהם בטאט: עכשיו הם אומרים: "נעשה הפוך.

אברהם בטאט: ניתן לך קודם מחו"ל את השני שליש ואת השליש תיקח מהמאגר".

אברהם בטאט: אם אין במאגר אז מה הסיפור הזה?

אברהם בטאט: מה אתה מקשה עלינו?

אברהם בטאט: אם הממשלה רוצה להטיל עלינו כל כך הרבה קשיים, אז שיסגרו את כל העניין הזה של עובדים זרים.

אברהם בטאט: הרי כל העניין הזה של העובדים הזרים מתכנס לקבוצה אחת בלבד – אלה בעלי עניין ואיך הם לוחצים על מקבלי ההחלטות.

אברהם בטאט: הם מתעשרים, אנחנו משלמים, הממשלה נראית יפה.

אברהם בטאט: אדוני, אני אומר לך דבר אחד.

אברהם בטאט: אם רוצים לחסל את החקלאות, תעשו את זה היום ומהר.

חיים חדד: אני רוצה לדבר על שני נושאים שלא דיברנו עליהם.

חיים חדד: הנושא הראשון הוא הקנסות שמטילים על החקלאים בשנתיים האחרונות כתוצאה מהעסקת העובדים.

חיים חדד: מטילים עליהם קנסות במטרה לייקר את שכר העובדים.

חיים חדד: הם קוראים לזה היטל העסקה.

חיים חדד: אנחנו קוראים לזה קנס.

חיים חדד: אין שום סיבה להטיל עלינו קנס של 10%.

חיים חדד: יש מטרה לכסף הזה.

חיים חדד: לקחת את הכסף הזה בלי שום יעוד, אין בזה הגיון.

חיים חדד: לפחות שינסו לעודד בזה ישראלים בחקלאות, לשפר טכנולוגיות חוסכות ידיים עובדות.

חיים חדד: שיחזירו את הכסף לדברים שנדרשים, אבל הם לא עושים.

חיים חדד: הם לוקחים את הכסף הזה ומטילים עוד קנסות.

יעקב ליצמן: זה על פי חוק.

חיים חדד: הכל זה על פי חוק.

חיים חדד: הדבר השני, החלטת בג"ץ בנושא הכבילה.

חיים חדד: היתה החלטה של בג"ץ, לפני כחמישה חודשים, שאסור לכבול את העובד למעסיק.

חיים חדד: משרדי הממשלה תופסים על זה טרמפ.

חיים חדד: הם אומרים שצריך להגיש נוהל חדש והם הולכים לשיטת העסקה האחרת שאלה מן תאגידים וכדומה.

חיים חדד: הנושא של התאגידים כבר נוסה והפתרון של הכבילה לא קיים בכלל בנושא התאגידים.

חיים חדד: הכבילה היא לא שלנו.

חיים חדד: המדינה כובלת את העובדים אלינו.

חיים חדד: אנחנו לא כובלים אותם בכלל.

חיים חדד: אני מצהיר בזה שאנחנו לא רוצים שתהיה כבילה.

חיים חדד: אנחנו רוצים שעובד שמגיע לעבוד בחקלאות, יעבוד בחקלאות.

חיים חדד: הוא יכול לעבוד רק אצל אלה שיש להם נתונים להעסיק.

חיים חדד: אנחנו לא צריכים כבילה של העובדים אלינו.

חיים חדד: הם יכולים לעבור חופשי ממעסיק למעסיק.

חיים חדד: אנחנו הצענו שיטת העברה מאחד לשני.

חיים חדד: אין בזה שום היגיון.

חיים חדד: אני אומר לך שזה מנציח את השיטה.

חיים חדד: היה רעיון שהפתרון של התאגידים נלחם בשחיתות בארץ המוצא.

חיים חדד: אני רוצה לומר לך שהשחיתות בבניין גדלה מאז שהפכו לתאגידים, והתשלומים שקודם שילמו 6,000-7,000 דולר, היום משלמים 12,000 דולר עם התאגידים.

חיים חדד: אז איפה הפתרון?

חיים חדד: הם מנציחים את השחיתות?

חיים חדד: כל זה בשביל לנסות ולחסוך מאותם פקידים בקרה ופיקוח?

חיים חדד: אנחנו נמצאים תחת בקרה ופיקוח של תלושי השכר של מס הכנסה.

חיים חדד: אנחנו מדווחים על העובדים שלנו.

חיים חדד: אנחנו משלמים אגרות כל שנה על העובדים האלה.

חיים חדד: אנחנו משלמים כל מה שהממשלה מטילה עלינו.

חיים חדד: אבל הם פועלים היום בשיטה כזאת, שאנחנו לא נהיה יותר מעסיקים שלהם.

חיים חדד: ומי שירוויח מזה אלה רק אותם תאגידים שהמדינה רוצה להקים, שהם יגזרו עוד קופון בדרך.

שי חרמש: זאת הדוגמא היחידה בכל הכלכלה בישראל שבה בהגבלות אדמיניסטרטיביות פועלים על גורם יצור.

שי חרמש: לא שמעתי על בעל בית חרושת שמקים מפעל במקום כלשהו ואומרים לו תעסיק רק 14 עובדי יצור.

שי חרמש: ביקרתי במושב שקף.

שי חרמש: יושבים שם חקלאים בגילאים מבוגרים שעובדים כבר 30-40 שנה בחממות.

שי חרמש: לאנשים האלה היו 3 עובדים.

שי חרמש: אמרו להם שיש חיתוך, ולכן שיישארו עם עובד אחד.

שי חרמש: מדובר באנשים מבוגרים עם חממות ושטחים גדולים, עם חוסר תחלופה.

שי חרמש: לא מצאתי ישראלי אחד יהודי וגם לא יהודי שייכנס לעבוד ב-80% לחות ב-45 מעלות בתוך חממה.

שי חרמש: זה לא ניתן, זה לא אפשרי.

שי חרמש: הניסיון לאכוף את זה ולייקר את מרכיב הייצור הזה, גם על ידי 10% של המס – אגב, אני הגשתי הצעת חוק השבוע לבטל את ה-10%.

שי חרמש: לא יעלה על הדעת שמצד אחד מעלים את שכר המינימום, שמייקר את תשומות העבודה לענף שהוא כולו ענף מוטה יצוא, ומצד שני גם העלו את שכר העבודה, בעקבות העלאת שכר המינימום וגם השאירו את ה-10%.

שי חרמש: עם המיסים ועם ההיטלים, נוצר מצב שפוגע בתחרויות של החקלאות הישראלית בחו"ל.

שי חרמש: הלובי החקלאי יחד עם אבו, איתי וג'ומס היינו השבוע בתענכים.

שי חרמש: אין להם שום גמול כלכלי אחר.

שי חרמש: מציגים לך מצגת, חקלאי מהתענך, שמגדל את התבלין במרוקו, על שטח של 20 דונם, בשכר עבודה מינימאלי, בתנאים יוצאים מן הכלל.

שי חרמש: הוא אומר: "רבותי, אני לא צריך לשבור את הראש אתכם.

שי חרמש: באמצע הלילה מגיעה אליהם סיירת אכיפה, כאן הם משלמים מס, כאן שכר מינימום.

שי חרמש: חבר'ה, תסלחו לי, לא צריך אתכם".

שי חרמש: אם מדינת ישראל החליטה שהיא רוצה לגרש את החקלאות מפה למרוקו ולאתיופיה, הדרך היא קצרה, כי חלק גדול כבר נמצאים שם.

שי חרמש: חסר היום עוד את ההיטלים ומה שראינו פה כרגע, שאדמיניסטרטיבית לא ניתן להשיג כוח אדם.

שי חרמש: אין כאן מנגנון שוק.

שי חרמש: אף אחד לא יעסיק עובד זר אם הוא לא צריך אותו.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, תודה שקיימת את הדיון הזה.

אמנון כהן: אנחנו רואים שהבירוקרטיה הורסת את הענף הזה.

אמנון כהן: סיירתי לפני כשנה וחצי במספר מוקדים שמגדלים פירות ופרחים ועושים עבודת קודש.

אמנון כהן: אם מדינת ישראל לא רוצה את החקלאות, היא צריכה להחליט.

אמנון כהן: אבל אם היא רוצה את החקלאות, לאחר שהטילה קנסות או היטלים, אז תן לשוק להעסיק את העובדים.

אמנון כהן: המדינה לא צריכה להתערב בכלל.

אמנון כהן: החקלאי צריך איקס עובדים, הוא מוכן לשלם את האגרות ואת ההיטלים - תן לו להחליט.

אמנון כהן: למה צריך להתערב בשיקול הדעת הזה?

אמנון כהן: מדוע אני צריך לקבוע בשבילו שהוא צריך רק איקס עובדים?

אמנון כהן: הוא אומר שהוא צריך עוד אנשים והוא מוכן לשלם.

אמנון כהן: אני חושב שצריך לפתוח את הנושא הזה, השוק יכתיב את הנושא.

אמנון כהן: כפי שאמר אבו, אנחנו צריכים להיערך ליום שאחרי המלחמה בצפון.

אמנון כהן: אנחנו רואים את הנזק האדיר שקורה שם.

אמנון כהן: אנחנו צריכים להיערך.

אמנון כהן: יהיה צורך לגייס עובדים שיבואו לשם ושיצילו מה שאפשר.

אמנון כהן: יש דברים שכבר אי אפשר יהיה להציל אבל צריך חשיבה יצירתית ולא להיות מקובע.

אמנון כהן: צריך לפתוח את זה לתקופה מוגבלת, לטפל בדברים ולאחר מכן להחזיר אותם חזרה.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, אני חושב שאנחנו לא צריכים לעזוב את הנושא הזה עד שלא נדע שלפחות 3,000 העובדים האלה ישוחררו מיידית.

אמנון כהן: לאחר מכן, אם ימצאו את 1,000 העובדים, אז שיחלקו את הרבע שנשאר.

אמנון כהן: אבל בינתיים צריך מיידית לשחרר להם.

אבישי ברוורמן: שתי הערות קצרות.

אבישי ברוורמן: ניהלתי בעבר את כל הכלכלה של החקלאות של הבנקאים.

אבישי ברוורמן: אני מסתכל כאן בצורה הברורה ביותר.

אבישי ברוורמן: אני בעד הגבלה של מספר העובדים הזרים בישראל, באופן כללי, כי אני חושב שצריך לתת גיבוי שישראלים יעבדו.

אבישי ברוורמן: אבל לגבי החקלאות מדינת ישראל צריכה להחליט.

אבישי ברוורמן: אם היא רוצה לסגור את החקלאות, שתסגור אותה.

אבישי ברוורמן: אם היא רוצה שהחקלאות תתקיים במצב הנוכחי ואם נוסיף את המשבר היום בצפון – אני לא יודע, רוצים להאריך את המבצע הזה לעוד הרבה זמן.

אבישי ברוורמן: אז אם העורף נותן לו את הגיבוי, אז גם החקלאים וגם התיירות יפסידו הפסדים גדולים, ולכן צריך גם לתת להם את כל הפיצויים על ההכנסות שהם איבדו, וגם לחשוב על הרגע שאחרי המלחמה.

אבישי ברוורמן: וכאן אני אומר בצורה הברורה ביותר.

אבישי ברוורמן: אני חושב שצריך לתת עובדים זרים, להתיר חלק מהמגבלות לחקלאות כדי שהיא תתקיים.

אבישי ברוורמן: לגבי הטווח הארוך, צריך בהדרגה לדאוג לשיפור טכנולוגיה, הכנסת עובדים, אבל כרגע המשבר קיים.

יעקב ליצמן: האם שיפור בטכנולוגיה יחסוך כוח אדם?

אבישי ברוורמן: בחלק מהדברים כן, כל דבר לגופו של עניין.

אבישי ברוורמן: מכאן אני מגיע לנושא העיקרי.

אבישי ברוורמן: מה שקורה בתעשיית העובדים הזרים זה בסך הכל שחיתות וניצול.

אבישי ברוורמן: העובדים הזרים, בהרבה מקומות בארץ, עם התאגידים והחברות, אתה רואה אנשים שמנוצלים.

אבישי ברוורמן: אחרי זה זורקים אותם, לפני שמשליכים אותם מהארץ.

אבישי ברוורמן: אחרי שאנשים מסורים, תאילנדים ופיליפינים, עושים עבודה נאמנה, אצל עם שגדל על מסורת "צדק צדק תרדוף", על ישעיהו ועמוס.

אבישי ברוורמן: האנשים האלה בונים את הארץ ואחרי זה משליכים אותם.

אבישי ברוורמן: לכן אני בעד מתן אישורים ולחתוך את הכבלים הבירוקרטים.

אבישי ברוורמן: אבל אולי צריך לשקול, אדוני היושב ראש, אישורים אישיים.

אבישי ברוורמן: להפסיק עם כל הגופים האלה שלוקחים את כל הרנטה, מנצלים גם את העובדים, מרמים אותם.

אבישי ברוורמן: כשאני יודע שהחקלאים כאן, מתייחסים יפה מאוד לעובדים.

אברהם בטאט: האוצר מציע את זה, זה לא אנחנו.

אבישי ברוורמן: אני אומר שצריך לבטל את כל הגופים האלה שמנצלים ופוגעים באנשים היקרים האלה.

אבישי ברוורמן: ברגע שמביאים אותם לארץ, והם עובדים קשה והם חרוצים, תנו להם את השכר ואת הכבוד.

אבישי ברוורמן: לכן אני אומר, במקרה הזה של החקלאות, אם רוצים להרוס את החקלאות, שיצהיר ראש ממשלת ישראל שהוא לא רוצה חקלאות.

אבישי ברוורמן: ואני אומר לו: עם כל המצב שהחקלאות צומצמה, וכל המשבר שאנחנו נמצאים בו, צריך שיהיה חלק בחקלאות בישראל, גם ליצוא וגם פנימה.

אבישי ברוורמן: לכן אני בעד ליברליזציה בחקלאות.

אבישי ברוורמן: אני פונה לאוצר להתחיל לטפל בבעיית התאגוד הזאת שיש בה שחיתות, שיש בה ניצול.

אבישי ברוורמן: צריך לתת גם כבוד לעובדים, וכרגע גם לעזור לחקלאות.

אורית נוקד: הדיון הזה מתחיל, אמנם, עם נושא העובדים אבל הוא מבטא בכלל את ההתייחסות של המדינה לנושא החקלאות והייתי אומרת גם להתיישבות.

אורית נוקד: אולי צריך להתקיים דיון בוועדת הכלכלה, יחד עם ועדת הכספים, בנושא מעמד החקלאות.

אורית נוקד: כולנו ישבנו כאן – אדוני היושב ראש, כששאלת את השאלה הפשוטה: מתי אתה חושב שיתקבלו האישורים לגבי 3,000 העובדים?

אורית נוקד: ראית את ההתלבטויות.

אורית נוקד: ואם דבר כזה נעשה כלפינו, כוועדת כספים, מי יודע מה עומד בפני אותו חקלאי קטן שמגיע מהבקעה?

אורית נוקד: הייתי בקיץ בבקעה ואני לא מאחלת לאף אחד להיכנס לחממה הזאת ולעבוד שם.

אורית נוקד: ולכן אין באמת תחליף בנושא החקלאות לעובדים הזרים.

אורית נוקד: אני חושבת שאנחנו חייבים לעמוד על זה.

אורית נוקד: ראשית, שההחלטות שהממשלה קיבלה ואישרה, ייושמו.

אורית נוקד: זה דבר ראשון.

אורית נוקד: ואני באמת מצפה לשמוע מהו המועד לגבי אותם 3,000 עובדים זרים.

אבישי ברוורמן: אדוני היושב ראש, הזמן קצר, המלאכה מרובה, הפועלים עצלים ובעל הבית דוחק.

אורית נוקד: בפנינו תקציב 2007 עם חוק ההסדרים.

אורית נוקד: הדברים שנאמרו כאן על ידי חברי הוועדה נשמעו על ידי נציגי האוצר ונציגי המשרדים האחרים.

אורית נוקד: אני מקווה שהם ייקחו אותם בחשבון.

אורית נוקד: אי אפשר שכל שנה תעלה מחדש הסאגה הזאת של העובדים הזרים.

אורית נוקד: אני חושבת שבאמת יש ייחודיות לעובדים הזרים גם בחקלאות וגם בסיעוד.

אורית נוקד: שתי הסוגיות האלה, צריך לתת עליהן את הדעת.

אורית נוקד: דבר נוסף.

אורית נוקד: אני מסכימה לדברים שנאמרו על ידי אבישי ושי, על כד שצריך לתת לתנאי השוק לקבוע ולעזוב את התאגודים שמנצלים לרעה גם את התמימות של העובדים וגם של החקלאים.

אורית נוקד: הדבר האחרון.

אורית נוקד: אם אכן באמת יש צורך ואתם, נציגי החקלאים תגידו לנו, להערות או החלטות נוספות שוועדת הכספים קיבלה אתמול, להרחיב את יישובי קו העימות בדרום ובצפון בכל הנוגע למי שנפגע, ויש כאן כמובן מענה לנזקים העקיפים, נשמח לשמוע על מנת שנוכל לשאת את הדברים איתנו ולראות איך לסייע לכם.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת נוקד.

ראובן ריבלין: בפני ועדת הכנסת מונחת הצעה ממשלתית, היא לא מלאה ולא נותנת פתרון לכל מה שדיברת עליו.

ראובן ריבלין: יש הצעת חוק פרטית שיוזמיה עמי איילון ויורי שטרן ועוד רבים מחברי הכנסת.

ראובן ריבלין: הממשלה מנהלת כרגע משא ומתן עם המעסיקים והעובדים.

ראובן ריבלין: הממשלה טוענת שאם החוק של עמי איילון יקבל פטור מחובת הנחה, והוא יעמוד על שולחן הממשלה, הם יפסיקו את המשא ומתן כי החוק נותן להם את הכל בלי משא ומתן.

ראובן ריבלין: הפתרון שנמצא, בסופו של דבר, הוא שלא יצביעו בשעתיים הקרובות.

ראובן ריבלין: שר האוצר יבוא בפני ועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: הם רצו להצביע על פטור מחובת הנחה רק לגבי הממשלה וחברי הכנסת, למעט חברי הכנסת שהם מהנהלת הקואליציה שלא הסכימו.

ראובן ריבלין: לכן נדחתה ההצבעה.

אורית נוקד: אבל החוק לא נותן פתרון לאבדן הכנסות כי זה תלוי בהחלטה על קו עימות, שוועדת הכספים יכולה לאשר.

יעקב ליצמן: חברת הכנסת נוקד, כולנו מתוחים לשמוע מנציג משרד הפנים.

דניאל סולומון: בהנחה שנוכל לקבל את כל הפניות לעובדים עד סוף אוגוסט, זאת אומרת 30 יום, בהנחה שהאחרון יהיה בסוף אוגוסט, אם ניקח משם עוד 30 יום, אז אנחנו בסוף ספטמבר.

אורית נוקד: בקיצור, אחרי החגים.

דרור אלמגור: זאת בושה.

דרור אלמגור: זאת שערורייה מה שאתם עושים.

שי חרמש: אדוני היושב ראש, זה 9 חודשי המתנה.

שי חרמש: מינואר לא חידשתם, זה 9 חודשים.

שי חרמש: זאת עונה שלמה ויבולים שלמים הולכים לאבדון בגלל ויכוחים בירוקרטיים.

שי חרמש: לא נשמע דבר כזה.

יעקב ליצמן: דניאל, תסביר לי מה אמרת.

דניאל סלומון: מדובר בפניות של כל חקלאי בודד על העובדים שלו.

יעקב ליצמן: האם כרגע מונחות אצלך בקשות לעובדים זרים?

דניאל סלומון: יש חקלאים שכבר פנו.

יעקב ליצמן: האם אדוני יכול להעריך כמה בקשות יש לאדוני?

דניאל סלומון: אני לא יכול להגיד.

יעקב ליצמן: עשרות?

יעקב ליצמן: מאות?

יעקב ליצמן: אלפים?

דניאל סלומון: מאות.

יעקב ליצמן: האם אדוני יכול לומר בערך כמה בקשות יש לאדוני לעובדים זרים?

דניאל סלומון: מדובר במאות, אני לא יכול להגיד לך בדיוק.

דניאל סלומון: אני לא יודע כמה כבר הוגשו.

דניאל סלומון: הוגשו.

דניאל סלומון: אני מוכן להתקשר ולברר.

דניאל סלומון: יש עוד משהו שאתם רוצים לדעת?

יעקב ליצמן: כן.

יעקב ליצמן: אחרי שנדע כמה, כל אלה שיש לך, אין סיבה שלא תאשר את זה עכשיו.

יעקב ליצמן: אתה אמרת שזאת פרוצדורה – 30 יום ועוד 30 יום.

יעקב ליצמן: אתה יודע שעוד 60 יום זה ראש השנה, אחרי זה יום כיפור, סוכות, מגיע החורף.

יעקב ליצמן: מה מונע ממך שכל הבקשות שיש לך כרגע, שיאשרו אותן?

יעקב ליצמן: אני לא מבין.

דניאל סלומון: שום דבר לא מונע.

יעקב ליצמן: אז קודם כל, את מה שיש לך אתה מאשר?

דניאל סלומון: כן.

יעקב ליצמן: כל מה שיש לך כרגע.

יעקב ליצמן: מי שהגיש, אתה מאשר כרגע?

דניאל סלומון: מי שהגיש וזכאי, יקבל.

דניאל סלומון: אם אדם הגיש והוא לא זכאי, כנראה שהוא לא יקבל.

יעקב ליצמן: לא בדקת את הבקשות?

דניאל סלומון: הם בודקים, העובדים בודקים את הבקשות.

דניאל סלומון: אתה רוצה מספרים – כמה הוגשו וכמה עוד יוגשו.

דניאל סלומון: בהתחשב בכמה שהוגשו ובכמה שעוד יוגשו, זה ייקח עוד כחודש לקבל את כולם.

דניאל סלומון: זאת ההערכה.

דניאל סלומון: ייקח עוד כחודש לאשר את האחרון, כפי שאמרתי - - -

יעקב ליצמן: למה אתה צריך לחכות עד האחרון?

דניאל סלומון: אני לא מחכה עד האחרון, זה במקביל.

דניאל סלומון: אבל כיוון ששאלת מתי זה יסתיים, אז אני הולך לפי האחרון.

דניאל סלומון: הימים כבר התחילו לרוץ, ואין עם זה בעיה.

יעקב ליצמן: אני רוצה להבין.

יעקב ליצמן: אנחנו מדברים סביב סביב.

יעקב ליצמן: אני לא עובד ככה.

יעקב ליצמן: אני רוצה להבין דבר אחד.

יעקב ליצמן: רבותי, חברי הכנסת תעזרו לי, אני אבוד כאן.

יעקב ליצמן: האם אדוני מוכן לתת לנו את האישורים היום.

יעקב ליצמן: אין שום מניעה.

יעקב ליצמן: מה שהוגש, לא היתה סיבה שזה יהיה מונח אצלך עד הרגע הזה, קל וחומר שיש לך את זה.

יעקב ליצמן: אני רוצה אישור היום מהבקשות שכבר יש לכם.

דניאל סלומון: בקשה שמאושרת היום, מועברת לויזה עד היום.

דניאל סלומון: אני לא אחכה לאחרים.

דניאל סלומון: זה רץ בשוטף.

דניאל סלומון: שאלת מתי זה יסתיים, אז עניתי לך.

שי חרמש: ובקשה מלפני חודש מתי תגיע?

דניאל סלומון: הסברתי קודם שההחלטה היתה שממצים את מה שיש בארץ.

דניאל סלומון: היום, כיוון שהוחלט שמוצה מה שאפשר להביא מהארץ ואפשר להביא מחו"ל, ברגע שזה יאושר, זה יעשה במקביל.

יעקב ליצמן: אני אסכם אתכם כך.

יעקב ליצמן: רבותי חברי הכנסת, אני לא אחכה לטלפון שלך.

יעקב ליצמן: אנחנו ניתן לך עד יום שני.

יעקב ליצמן: אתה תבוא עוד פעם בפני ועדת הכספים.

יעקב ליצמן: לא צריך שכולם יבואו אבל אני צריך את משרד החקלאות, האוצר והפנים.

יעקב ליצמן: אני מבקש שביום שני תיתן רשימה מדויקת, כמה ביקשו, כמה אישרת - הכל על ה-3,000.

יעקב ליצמן: אחר כך תיתן לנו את האפשרות מה עושים עם ה-2,000 הנותרים.

חיים חדד: הכל זה משחקי מילים.

חיים חדד: יש להם את הכל בצורה מסודרת.

יעקב ליצמן: זאת ההחלטה ואני פונה אליך לקבל תשובות מוסמכות ביום שני.

יעקב ליצמן: עכשיו לגבי תקציב 2007.

בועז סופר: ברשותך אדוני היושב ראש, לפני שאתייחס לשנת 2007 אני רק מבין מחברי הכנסת, שלכאורה אין צורך בעובדים זרים במקום שהוא לא חקלאות, כך השתמע.

אבשלום וילן: אמרתי בפתיחה שיש בעיה של עובדים זרים.

אבשלום וילן: חבר הכנסת ברוורמן חזר על זה.

אבשלום וילן: רק אמרנו שבענף הבניין יש חלופות.

אבשלום וילן: בשני ענפים אין חלופות – בסיעוד ובחקלאות.

אבשלום וילן: אמרתי שבחקלאות ובסיעוד זה די קשיח ובכל השאר זה גמיש כי יש תחלופה של עובדים ישראלים.

יעקב ליצמן: מר בועז סופר, אני חייב להבהיר לך.

יעקב ליצמן: הדיון כרגע מתמקד על החקלאות, וזאת לפי בקשת חברי הכנסת.

יעקב ליצמן: זה הדיון היום.

יעקב ליצמן: אשמח לקיים דיון על עובדים זרים בכלל וענפים מיוחדים ואחרים בפרט.

יעקב ליצמן: אני לא בטוח שהתוצאות יהיו בדיוק התוצאות שאתם רוצים להגיע אליהן.

יעקב ליצמן: לכן אני לא בטוח שאדוני מתכוון שאנחנו באמת נתחיל דיון כרגע.

יעקב ליצמן: למשל, אני חושב שצריך הרחבה גדולה בנושא של הסיעודיים או קשישים תשושי כוח.

יעקב ליצמן: לדעתי צריך שם הקלה, אבל את זה נשאיר בצד ונקיים דיון בנפרד.

יעקב ליצמן: אני מבקש לקבל תשובה מוסכמת דעת מה המדיניות שלכם לגבי 2007 בנושא העובדים הזרים.

בועז סופר: אנחנו נענה אבל אני מצטער לומר שאי אפשר לנתק את זה, זה פשוט לא עובד.

בועז סופר: מכיוון שאנחנו בחוק ההסדרים 2007, שעדיין לא אושר על ידי שר האוצר, עדיין לא אושר על ידי הממשלה, אני יכול להגיד רק טיוטה.

בועז סופר: יש כוונה להסדיר את נושא ההיטל מחד, ואת נושא נקודות הזיכוי מאידך, שהוא בעצם היום כהוראת שעה על פי הסיכום עם וועדת הכספים עד תום 2006.

אבשלום וילן: הפרתם את ההחלטה של ועדת הכספים בהתחכמות אופיינית.

יעקב ליצמן: אל תכניס אותי כרגע לעניין נקודות הזיכוי.

יעקב ליצמן: סיכמתי אתכם משהו לפני שלושת רבעי שנה ואני עומד בסיכום הזה.

יעקב ליצמן: הסיכום הזה צריך להתבצע ואני לא הייתי רוצה, אדוני, להיכנס לזה.

בועז סופר: כוללת הסדרה של הנושא של המיסוי פלוס נושא של נקודות הזיכוי.

יעקב ליצמן: עד 2007 סידרתם את כל הדברים.

בועז סופר: זה מוסדר על פי הסיכום עם ועדת הכספים.

בועז סופר: יש נוהל מסודר.

בועז סופר: יש אצלך בשבוע הבא ישיבה כדי לפתור בעיות נקודתיות, אם אכן יש כאלה.

בועז סופר: מכיוון שאמרנו שאנחנו לא מדברים על 2006 אלא על 2007 - - -

יעקב ליצמן: הישיבה בשבוע הבא היא היות ויש בעיות ואנחנו ננסה לפתור אותן.

יעקב ליצמן: בכל אופן, אני מבין שאתם מגדילים את העובדים - - -

בועז סופר: אנחנו מציעים להגדיל את ההיטל.

בועז סופר: תכף שאול ידבר על המכסה כי אני אחראי על ההיטל ולא על המכסה.

בועז סופר: לגבי ההיטל, שאלתי לא היתה בעלמא.

בועז סופר: למעשה יש כאן שתי אוכלוסיות.

בועז סופר: לגבי הסיעוד אין שאלה כי אין על זה היטל.

בועז סופר: לגבי החקלאות והאחרים, שאלתי ממש לא היתה בעלמא כי לכאורה יש פה קונצנזוס, כך אני מבין, שאומר שהמיקוד הוא בחקלאות ובכל היתר הבעיה לא קיימת או פחותה.

בועז סופר: מכיוון שכך, אנחנו מציעים כרגע העלאת ההיטל באופן רוחבי.

בועז סופר: אם אכן, או אם לכאורה יש מצב שזה ממוקד בחקלאות, אז אפשר גם למקד את הטיפול בחקלאות ולא צריך לעשות את זה רוחבי.

יורם מרציאנו: אני יודע שהיה דיון במליאת הכנסת לפני שבועיים והמליאה הצליחה להעביר את זה לוועדת הכלכלה.

יורם מרציאנו: בתקנון הכנסת, מי שצריך לדון בזה זה וועדת הכלכלה.

יורם מרציאנו: עם כל הכבוד, אדוני היושב ראש, יש תקנון לכנסת הזאת.

יורם מרציאנו: אני מציע לקרוא אותו.

יורם מרציאנו: הלכתי לקרוא אותו גם אצל היועצת המשפטית.

שאול מרידור: מדיניות הממשלה, שגם עוגנה בקווי היסוד שלה עם הקמתה, אמרה בצורה חד משמעית שכמות העובדים הזרים החוקיים והלא חוקיים, להוציא את הסיעוד, תהיה 3% מכוח העבודה במשק.

שאול מרידור: זה סדר גודל של 80,000 אלף.

שאול מרידור: היום אנחנו באזור ה-180,000.

שאול מרידור: זה רק כדי לומר את הפרופורציה.

שאול מרידור: אני מדבר על חוקיים ולא חוקיים.

שאול מרידור: אני חייב להגיד שהטיעונים שנשמעו פה על ידי חברי הכנסת והחקלאים, הם אותם טיעונים שאני שומע מחברי הכנסת וקבלני הבניין.

שאול מרידור: אותם טיעונים ששמעתי מחברי הכנסת ומבעלי המסעדות, אותם טיעונים ששמעתי מחברי הכנסת ובעלי התעשיות.

שאול מרידור: זה בסדר להגיד, אבל הממשלה החליטה ללכת בכיוון הפוך.

שאול מרידור: הכיוון הוא חד משמעי - הורדה של כמות העובדים הזרים בישראל.

שאול מרידור: אנחנו חושבים שגם בחקלאות יש ענפים שלא צריכים עובדים זרים כלל, ויש ענפים שיכולים להסתפק בפחות עובדים זרים.

שאול מרידור: יותר מזה, אנחנו מאמינים, חד משמעית, ודיברו פה קודם על תנאי שוק, ואין דבר כזה שאין תחלופה.

שאול מרידור: אנחנו למדנו, ואולי אנחנו טועים, שבסוף יש תחלופה.

שאול מרידור: יכול להיות שהיא לא בשכר מינימום ב-80% לחות ו-60 מעלות בחממה, אני מסכים לחלוטין.

שאול מרידור: בטוח שיש תחלופה, אנחנו לא מקבלים שאין תחלופה.

שאול מרידור: יכול להיות, ואחד החקלאים אמר את זה, שהתחלופה יקרה מידי בשביל החקלאות ואז אמרו, תסגרו את החקלאות.

שאול מרידור: אנחנו לא מקבלים את האמירה שאין תחלופה.

אבשלום וילן: שאול, זה ממש לא נכון.

אבשלום וילן: התחלופה היא מאוד מאוד בשוליים.

אבשלום וילן: יתכן שמדינת ישראל תחליט, מסיבות מאקרו כלכליות, שהיא לא רוצה חממות והיא לא רוצה ירקות מפרחים.

אבשלום וילן: זה לגיטימי.

אבשלום וילן: אבל החלופה, ועל זה מסכימים כמעט כולם, היא שולית בכל מה ש קשור לחממות.

יעקב ליצמן: אנחנו נסתפק כרגע בזה.

יעקב ליצמן: אנחנו חייבים לסיים את הדיון הקודם.

יעקב ליצמן: יורם מרציאנו בבקשה.

יורם מרציאנו: אני רוצה לחזור על ההערה שלי בהתפרצות שלי.

יעקב ליצמן: אתה תתנצל.

יורם מרציאנו: אדוני היושב ראש, אני מבקש את רשות הדיבור.

יורם מרציאנו: לפחות ננהג על פי התקנון.

יעקב ליצמן: יורם, אתה התפרצת.

יורם מרציאנו: התנצלתי ועכשיו אני רוצה שהדברים יירשמו בפרוטוקול באופן מסודר.

יורם מרציאנו: לפני שבועיים הגשתי הצעה דחופה לסדר היום בעקבות המשבר של החקלאים בכל הקשור לעובדים הזרים.

יורם מרציאנו: נשיאות הכנסת החליטה להעביר את זה לדיון במליאה.

יורם מרציאנו: בגלל שפרצה באותו יום המלחמה, והיתה צריכה להיות ישיבת ממשלה, פנה אלי שר התמ"ת, אלי ישי, ואמר שאני אעלה את זה והוא מסכים שזה יעבור לוועדת הכלכלה.

יורם מרציאנו: התקיים דיון בסוף היום שבו השתתפו מספר חברי הכנסת.

יורם מרציאנו: היושב ראש באותה ישיבה היה אמנון כהן, שנמצא פה.

יורם מרציאנו: מליאת הכנסת החליטה להעביר את זה לוועדת הכלכלה, בעקבות הצעה נוספת של חבר הכנסת ראלב מג'אדלה.

יורם מרציאנו: לאה ורון, מנהלת ועדת הכלכלה, כשראתה שיש דיון כזה, העבירה מכתב למנהל הוועדה שלך.

יורם מרציאנו: בתקנון הכנסת, נושא של עובדים זרים יש ועדה מיוחדת ונושא של חקלאות זה ועדת הכלכלה, כפי שתמיד נהגנו.

יורם מרציאנו: לכן אני רוצה לומר שהגיע הזמן שנעשה פה סדר ולא יכול להיות שבעוד שבוע אנחנו נביא את כולם לוועדת הכלכלה לדיון נוסף כשפה תתקבל החלטה ושם תתקבל החלטה אחרת.

יורם מרציאנו: אני רוצה להסב את תשומת לבו של היושב ראש לעניין הזה, כדי שנשמור על התקנון בצורה מסודרת.

יורם מרציאנו: תודה רבה.

יעקב ליצמן: על המכתב של מנהלת ועדת הכלכלה נודע לי לפני רגע בדיוק ממך.

יעקב ליצמן: אמרו לי שרק הבוקר התקבל המכתב.

יעקב ליצמן: סדר היום נקבע לפני שבוע ימים.

יעקב ליצמן: אנחנו בוועדת הכספים דנים בנושא הזה כבר קדנציה שלישית.

יעקב ליצמן: יעידו על כך כל החקלאים שנמצאים כאן שאני מטפל בנושא של העובדים הזרים.

יעקב ליצמן: ולכן, עם כל הכבוד, אני לא יודע מה שהעבירו.

יורם מרציאנו: ועדת הכספים היא לא מעבר למליאה.

יעקב ליצמן: זכות ועדת הכלכלה לנהל את ענייניה.

יעקב ליצמן: אני לא טיפלתי בנושאים של חקלאות אלא בנושאים של עובדים זרים.

יעקב ליצמן: זה הנושא כרגע.

יורם מרציאנו: זה גם הנושא שאני העליתי במליאת הכנסת.

יורם מרציאנו: לא דיברתי שם על הירח והעברנו אותו לוועדת הכלכלה.

יעקב ליצמן: אתה טיפלת בנושא החקלאות ואני מטפל בנושא העובדים הזרים.

אבשלום וילן: יורם, יש עוד נקודה.

אבשלום וילן: הוועדה הזאת מטפלת בכל נושא המיסוי ובאמצע יש חוק ההסדרים.

אבשלום וילן: הדיון היום הוא לא בהקשר למצוקה של ה-3,000 אלא גם חוק ההסדרים וברמת המקרו.

אבשלום וילן: אלה תמיד הדיונים, שלאורך כל השנים בכנסת, היו בוועדת הכספים ולא בוועדת כלכלה.

אבשלום וילן: כך שליצמן אומר לך שזה, לאורך כל השנים, נמצא בוועדה הזאת.

יעקב ליצמן: כיו"ר וכמי שנמצא בקדנציה השלישית, דנתי בזה כל יום, ויגידו על כך כל החקלאים וכל חברי הכנסת.

יעקב ליצמן: לכן אדוני, הסיכום שאמרתי קיים.

יעקב ליצמן: אדוני ידווח לנו ביום שני מה שקרה עם זה.

יעקב ליצמן: בינתיים אני סוגר את הישיבה.

שי חרמש: שאול, נמצאת בידינו טיוטה של נייר שלכם עם הצעה לחוק ההסדרים.

שי חרמש: יש שם דברים מאוד מאוד בעייתיים.

שי חרמש: אפשר לדון בזה בסוף אוגוסט ולהתכתש אז, אפשר לדון בזה לפני ולרכך דברים.

שי חרמש: אפשר להגיד גם שהנייר שאני מחזיק זה לא לעניין, ובואו נדון ב-1 לספטמבר.

שי חרמש: אפשר גם להגיד שהנייר שאני מחזיק הוא נייר עבודה ראשון שלכם.

שי חרמש: האם לא עדיף לדון בזה לפני כן.

שאול מרידור: זה נייר עבודה פנים ממשלתי שעוד לא עבר את כל הרמות.

שאול מרידור: אולי שר החקלאות יגיד אחרת?

יעקב ליצמן: שי, בוא נעזוב את זה כרגע.

יעקב ליצמן: הישיבה נעולה.