ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 90, 2006-07-24 12:30

יעקב ליצמן: אני פותח את הישיבה.

יעקב ליצמן: אני קודם כל מקבל בברכה את היועצת המשפטית שלנו, שגית אפיק, שחזרה לעבודה.

יעקב ליצמן: הסעיף הבא הוא בסך הכל סעיף כללי לקראת הדיון שאנחנו נקיים בכרמיאל ביום רביעי.

יעקב ליצמן: כמובן שלאור מצב החירום שאנחנו נמצאים בו היום, די אם נאמר שיש לאנשים טענות ובקשות.

יעקב ליצמן: אנחנו מציעים להתמקד קודם כל במצב האנשים הנזקקים במקום, אם אלה שנשארו מקבלים את השירות הנחוץ להם.

יעקב ליצמן: שמעתי שגם פקידי העירייה ברשויות המקומיות לא נמצאים.

יעקב ליצמן: יכול להיות שפיקוד העורף חייב לעזור, בעיקר לחלק תרופות ואוכל לאנשים מבוגרים וגלמודים שנשארו במקום.

יעקב ליצמן: שמענו קצת בישיבה הקודמת על התחבורה בצפון.

יעקב ליצמן: ידוע לי שפה ושם קיצצו והורידו קווים, גם זה אולי טבעי, אבל בסך הכל התחבורה הציבורית ממשיכה כסדרה.

יעקב ליצמן: נתחיל בעניין הנזקים.

יעקב ליצמן: יש מס רכוש, שאמור לכסות נזקים.

יעקב ליצמן: אני גם יכול לקבל שמס רכוש לא יכול לטפל בכל הבקשות בבת אחת.

יעקב ליצמן: קודם כל צריכים להיות הנחיות, שכל אחד יידע שמגיעים אליו, אם לא היום, במשך יום, יומיים.

יעקב ליצמן: צריך להיות מענה לכל בקשה.

יעקב ליצמן: אני לא מצפה שיגיעו באותו יום צ'ק, ביקורת ובדיקה, אבל שלפחות אנשים יידעו, שאם חלילה וחס, קרה משהו, מס רכוש יגיע למקום בימים הקרובים שאחרי.

יעקב ליצמן: חשוב שיידעו שמתייחסים לבקשות.

יעקב ליצמן: הייתי רוצה לשמוע על זה.

יעקב ליצמן: גם הייתי רוצה לדעת, האם מס רכוש מכסה את כל הנזקים.

יעקב ליצמן: חשוב לי גם לקבל הצהרה בוועדה, האם מכסים הכול, האם יש השתתפות כפי שמקובל, או שיש ויכוחים.

יעקב ליצמן: הייתי רוצה לשמוע איך הדברים מתנהלים.

יעקב ליצמן: חברי הכנסת יוכלו להעלות גם נושאים אחרים, אחרי שג'קי מצא ידבר.

דוד טל: אולי אפשר להוסיף גם את עניין הפרוצדורה, איך זה מתבצע.

יעקב ליצמן: התכוונתי לזה.

יעקב ליצמן: ג'קי מצא, מנהל רשות המסים.

ג'קי מצא: בוקר טוב לכולם.

ג'קי מצא: אני בחלק שלי אנסה לסקור את רשימת הפעולות וההחלטות, ההיערכות, ההתארגנות וההתנהלות שלנו, של רשות המסים, ובעיקר את החלק שנוגע לאותם עובדים שתגברנו אותם, שנוגעים למס רכוש.

ג'קי מצא: קרן מס רכוש שואבת את הכספים מתשלומי מסים.

ג'קי מצא: 10% מתוך תשלומי מס רכוש, 15% מתשלומי מס רכישה.

ג'קי מצא: היום בקרן מס הרכוש שלושה מיליארד שקלים וחצי.

ג'קי מצא: חוק מס רכוש מנסה לתת מענה לשני ראשי נזק: האחד זה הנזק הישיר והשני זה הנזק העקיף.

ג'קי מצא: הנזק הישיר, הכוונה לפגיעה ברכוש, בציוד, בתכולת דירות, בכלי רכב, כל מה שקשור לדברים הפיסיים, למכונות, לציוד, למבני משרדים, לבית דירות.

ג'קי מצא: לגבי הנזקים הישירים, החוק לא עושה הבחנה בין יישוב א' ליישוב ב', בין יישוב קו עימות ליישוב ספר שנמצא תחת מצב ביטחוני מיוחד או לא.

ג'קי מצא: אנחנו מפצים על כל מה שקשור בפגיעה פיסית ברכוש.

ג'קי מצא: הפיצויים האלה משתלמים לא רק בעתות של ימי לוחמה.

ג'קי מצא: הם משתלמים גם בעקבות, חלילה, פיגועים.

ג'קי מצא: אנחנו עושים את זה, לצערי, לאורך כל השנה.

ג'קי מצא: מטבע הדברים, היום הכמויות הרבה יותר נכבדות, אבל לגבי נזקים ישירים, כל אזרחי מדינת ישראל באשר הם בשטח מדינת ישראל, כל בעלי העסקים מבוטחים וזכאים לפיצוי ישיר בגין פגיעה ברכוש.

ג'קי מצא: החקיקה קובעת מגבלה של תקרה לגבי תכולת דירה.

ג'קי מצא: לגבי מבנים אנחנו משיבים בצורה מלאה את המצב לקדמותו.

ג'קי מצא: לגבי תכולת דירה, ישנה תקנה שקובעת שהתכולה של הדירה שמבוטחת היא עד סכום תקרה, שלטעמנו היה במידה מסוימת נותן מענה חלקי, עד סכום תקרה של כ-100,000, 120,000 ₪, תלוי בגודל המשפחה.

ג'קי מצא: הודענו לפני מספר ימים, כדי להתאים את עצמנו למצב הנוכחי, שאנחנו נאפשר בתום ימי הלוחמה לכל אזרח ביישובי הצפון שתכולת דירתו נפגעה להגיע אלינו או שאנחנו נגיע אליו - הטפסים גם נמצאים באינטרנט – למשוך את הטפסים, לשלם את העמלה, שהיא עמלה מאוד קטנה של מאות שקלים, ואז תכולת הדירה שלו תבוטח למפרע בהיקף הרחב ביותר האפשרי על-פי החקיקה, שזה עד כ-700,000 עד 750,000 ₪.

ג'קי מצא: אני חושב שתכולת דירה של 700,000 עד 750,000 נותנת מענה מלא לכלל הדירות שנמצאות בצפון.

דוד טל: זה לעתיד?

ג'קי מצא: זה רטרואקטיבית.

ג'קי מצא: נוצר איזה מן בלבול בתקשורת, שאני מבקש להבהיר אותו כאן.

ג'קי מצא: אין שום צורך בתקופת ימי הלוחמה לצאת מהמקלט.

ג'קי מצא: אולי מישהו חשב שאנחנו מתכוונים שהוא ימלא את הטופס באינטרנט בממ"ד או במקלט.

ג'קי מצא: אין לנו שום כוונה כזאת.

ג'קי מצא: אנחנו מבינים שלא ניתן לעשות את זה.

ג'קי מצא: סניפי הדואר סגורים, לצערנו, בחלק מהמקומות.

ג'קי מצא: בתום ימי הלוחמה אנחנו נאפשר לכל אזרח שנפגע, בוודאי שאם הוא לא נפגע, הוא לא צריך לעשות את הביטוח רטרואקטיבית.

ג'קי מצא: אם הוא נפגע, בתום ימי הלוחמה הוא צריך לצאת, לשלם את מאות השקלים הבודדים הללו, בפרמיה מאוד נמוכה, ובעצם תכולת דירתו תבוטח עד סכום של 700,000 עד 750,000 ₪.

ג'קי מצא: אני חושב שזה נותן מענה ממצה.

ראובן ריבלין: מה המקסימום של פריט?

ג'קי מצא: יש רשימה ארוכה של פריטים.

ג'קי מצא: אתה מדבר על המקסימום של פריט בודד?

ג'קי מצא: תלוי איזה מוצר זה.

ג'קי מצא: אם זאת טלוויזיה, לא יודע, 6,000 שקל.

ג'קי מצא: הביטוח המיוחד מגדיל את הסכום הכולל ומצרף רשימת פריטים נוספים.

ג'קי מצא: אם אתה מתכוון לתמונה יקרת ערך, או שהיקפה גבוה מדי או שהיא נחשבת כדבר אמנות, אין ביטוח לדבר הזה.

ג'קי מצא: זה לגבי התכולה.

ג'קי מצא: הדירה עצמה מבוטחת באופן מלא.

ג'קי מצא: עכשיו אני רוצה להיכנס לפרוצדורה של הביטוח הישיר.

ג'קי מצא: ראשית, אני אתן לכם קצת מספרים, כדי שנחווה את החוויה שאנחנו חווים.

ג'קי מצא: לצערי, אני הספקתי בשבוע שעבר להיות במספר סיורים.

ראובן ריבלין: ואם אזרח מבטח בחברת ביטוח?

ג'קי מצא: מוחרגים שם אירועים של מס רכוש.

ג'קי מצא: אירועים של לוחמה מוחרגים, אי אפשר לבטח.

ניסן סלומינסקי: הוא מבוטח במדינה, זה ידוע.

סופה לנדבר: מה אמרת שהם צריכים לשלם?

ג'קי מצא: אגרה קטנה, פרמיה של מאות שקלים, כדי שנכניס את הביטוח הזה לתחולה רטרואקטיבית.

ג'קי מצא: במקום שהוא יקבל 100,000 שקל, הוא יקבל 750,000 שקל פחות 300 שקלים.

סופה לנדבר: יש אנשים שאין להם מה לאכול.

יעקב ליצמן: רבותיי, אני לא מתכוון לעשות דיון על הפרמיה.

ג'קי מצא: אני רוצה לשתף אתכם קצת בסדרי גודל ולספר לכם קצת כיצד מתרחשת ההתנהלות בשטח.

ג'קי מצא: סיירתי במספר מקומות בשבוע שעבר.

ג'קי מצא: באחד הסיורים שלי ביקרתי בחיפה.

ג'קי מצא: הגעתי לחיפה, כ-30 דקות לאחר הפגיעה בבניין בן השלוש הקומות בבת גלים.

ג'קי מצא: כשהגעתי לשם 20, 25 דקות לאחר מכן, עובדי מס רכוש שלי, יחד עם שמאי, כבר נכחו במקום.

ג'קי מצא: לצערי, ככל שחולפים הימים וככל שמתרבים המקרים, אנחנו כבר לא נמצאים שם.

ג'קי מצא: אני רוצה שהדברים יהיו ברורים למען הסדר הטוב.

ג'קי מצא: אנחנו נגיע בסופו של דבר לכל מקום.

ג'קי מצא: אנחנו היום נמצאים ב-2,955 מקרים, שכבר פנו אלינו ונרשמו אצלנו.

ג'קי מצא: כשאני אומר "נרשמו", זה אומר שפנו, מילאנו את הטפסים והתחלנו בעבודה.

ג'קי מצא: מתוך 2,955 מקרים, כבר היינו פיסית במקום יחד עם שמאי ב-1,286 מקרים, זאת אומרת קצת פחות מחצי מהמקרים כבר היה שמאי במקום, מילא את ההערכה שלו, חזר למשרד והוא עובד עכשיו על ההערכה שלו.

ג'קי מצא: מרגע שנקבל את הערכת השמאי שהיא מוסכמת על הדייר, אנחנו התחייבנו שתוך שבעה ימי עבודה הכספים יהיו בחשבון הבנק של אותו אזרח שנפגע.

ג'קי מצא: יש שתי שיטות של השבה של פגיעות כאלה, ואני מדבר כרגע על הפגיעות הפיסיות.

ג'קי מצא: השבה אחת היא כשאותו אזרח, לאחר ששמאי היה אצלו, פונה לקבלן, פונה לקבלן שני, מקבל הצעות מחיר, פונה אל השמאי, מציג לו את הצעות המחיר ואומר לו השמאי "מאושר לך", תרוץ קדימה, הכסף יגיע אליך לחשבון הבנק תוך מספר ימים.

ג'קי מצא: אפשרות שנייה, וזה המקרים החריגים שאנחנו מזהים, הם מקרים שבהם מדובר בעולים חדשים, בקשישים, בבית דירות שנפגע ואנחנו לא רוצים להכניס את הדיירים לדין ודברים בתוך עצמם, אנחנו מבצעים השבה בדרך של תיקון על ידינו.

ג'קי מצא: אנחנו שוכרים את הקבלנים.

ג'קי מצא: הפעלנו כבר רשימה של חברות גדולות, עמיגור, עמידר, שקמונה, חברות קבלניות גדולות, חלקן דרך החברות הכלכליות של הרשויות המקומיות, כדי שהן ייכנסו, במקום הקבלנים הבודדים, וישפרו את המבנים.

ג'קי מצא: בדרך כלל אנחנו נשלח את הכספים באופן ישיר לחשבון הבנק, והדיירים יבחרו להם באופן עצמאי את הקבלן העצמאי שהם רוצים לעבוד אתו.

ג'קי מצא: יחד עם זאת, אנחנו מזהים מקרים, שבהם חלילה משפחה נפגעת, אין לה אנרגיות, אין לה זמן, אין לה יכולת להתעסק כרגע מול קבלן, ואנחנו רוצים בין היתר לא רק להגיע כמה שיותר מהר, אלא לבצע השבה כמה שיותר מהר.

ג'קי מצא: אני חושב שזה לא רק פן חשוב ברמה הפרקטית, אלא יש כאן פן פסיכולוגי מאוד מאוד חשוב, ואנחנו חושבים שיש לנו מטלה מאוד גדולה בהקשר הזה, לבצע השבה מהר ככל הניתן ולהסדיר את ההתנהלות היומיומית בצורה מהירה.

ג'קי מצא: מתוך ה-2,955 מקרים, אנחנו חושבים שהקבוצה הזאת של התיקים היא רק קצה קצהו של הקרחון.

ג'קי מצא: כשאני מנסה לנתח את ה-2,955 מקרים שכבר פנו, אני רואה 2,500 מקרים של מבנים, 400 מקרים של כלי רכב ורק 42 מקרים של מטעים או חלקות חקלאיות.

ג'קי מצא: זה אומר שאנחנו נמצאים רק בתחילת הדרך.

ג'קי מצא: יש רשימה ארוכה, מתוך המידע שקיים אצלנו - לא מתוך פניות, אלא מתוך מידע שקיים אצלנו - שיש פגיעות.

ג'קי מצא: אנחנו עדיין לא היינו שם וחלקם אפילו עדיין לא פנו אלינו.

ג'קי מצא: צריך לזכור, שבדרך כלל במטעים החקלאיים המגבלות הביטחוניות אפילו עוד יותר חמורות, ולכן הם לא פונים או שאנחנו בכלל לא הגענו לשם.

ג'קי מצא: 2,955 מקרים, לדעתנו, זה קצה קצהו של הקרחון.

ג'קי מצא: אנחנו מעריכים - וזאת הערכה מאוד מאוד ראשונית, כי מרב הבקשות שכבר מולאו על-ידי שמאים, או שהשמאים כבר התחילו את העבודה, ועדיין לא חזרו עם תוצאות – את הפגיעות הישירות עד כה במאות מיליוני שקלים.

ראובן ריבלין: לגבי החקלאים אתה מדבר על פגיעה פיסית.

יעקב ליצמן: עד לרגע זה אתה מדבר רק על פגיעות ישירות.

ג'קי מצא: עד לרגע זה דיברתי על הפגיעה הישירה.

ג'קי מצא: הקמנו ארבעה מוקדים טלפוניים בחיפה, בטבריה, בנצרת ובצפת.

ג'קי מצא: חלק מהמוקדים עובדים 24 שעות, שישי שבת גם כן.

סופה לנדבר: כמה מתוכם ברוסית?

ג'קי מצא: יש לנו במוקד הארצי - - -

סופה לנדבר: לא, אין לכם.

סופה לנדבר: אני אישית התקשרתי לעיריית נשר.

ג'קי מצא: לא אמרתי שבעיריית נשר יש לנו מוקדנים.

סופה לנדבר: העירייה הייתה סגורה, אף אחד לא ענה.

סופה לנדבר: האישה הייתה בהיסטריה, אחת הייתה משותקת והשנייה חולת סרטן.

סופה לנדבר: לא הייתי יכולה להשיג אף אחד לא בעברית ולא ברוסית.

יעקב ליצמן: אני מניח שלא בכל מקום יש הכול, אבל אם יש מוקד בחיפה, אני מניח שהעירייה דואגת להסב את תשומת לבם שצריך להעביר את המידע.

ג'קי מצא: בנשר, לדוגמה, היו נפילות, ודווקא בנשר הספקנו להיות.

ג'קי מצא: זו דוגמה שהספקנו לתת מענה טוב גם לדוברי הרוסית.

ג'קי מצא: אם את מדברת על שפות, אנחנו פרסמנו בשפה הערבית ובעיתונים הערביים.

ג'קי מצא: בשפה הרוסית אנחנו חברנו למשרד לקליטת עלייה והעברנו להם את כל הטפסים שלנו.

ג'קי מצא: הם הבטיחו לנו שעד מחר כל הטפסים יתורגמו לרוסית.

סטס מיסז'ניקוב: היא שאלה על מענה.

ג'קי מצא: לגבי מענה אמרתי, שבמוקד בחיפה יש דובר רוסית.

ג'קי מצא: זה המוקד הארצי, שבו 24 שעות - -

ראובן ריבלין: תפרסם את זה, כי אדם שהוא בנשר, חושב שהוא פונה לעירייה.

ג'קי מצא: העירייה יודעת.

ג'קי מצא: אנחנו גם חברנו לכל הרשויות המקומיות.

ג'קי מצא: הם יודעים את הטלפונים.

ג'קי מצא: בהמשך אגיע לסוגיית הפיצוי העקיף, כי אני מניח שזאת סוגייה שנעמיק בה יותר.

ג'קי מצא: אני רוצה רגע להמשיך את הסקירה, ובהמשך אני אגיע לפיצוי העקיף.

ג'קי מצא: קיבלנו רשימת החלטות, שמטרתן להקל על בעלי העסקים, בין היתר סוג ההקלה יוצרת תוצאה של מתן אשראי לבעלי העסקים דרך רשות המסים.

ג'קי מצא: דוגמה ראשונה - דחינו את תשלומי המע"מ, הניכויים בגין שכר עבודה ומקדמות מס ההכנסה שהיו צריכים להשתלם ביום א' שעבר, 16 לחודש, למשך חודש ימים.

ג'קי מצא: אנחנו מעריכים שההחלטה הזאת יוצרת סדר גודל של אשראי של 30% עד 40% מהמחזור הכספי של אותו חודש כאשראי לחודש ימים, וזה בהחלט דבר שהוא לא מבוטל.

סמדר אלחנני: לא יהיו על זה קנסות והצמדה?

ג'קי מצא: ללא ריבית, ללא קנסות וללא הפרשי הצמדה.

שלי יחימוביץ': האם הדחייה היא לחודש הבא, או לכשתיגמר המלחמה?

אורית נוקד: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, קצת אופטימיות.

אורית נוקד: ..

ראובן ריבלין: יש קצת שלום, אתם רק לא יודעים.

ראובן ריבלין: ..

ג'קי מצא: הוריתי על הפסקת כל פעילות אכיפתית אקטיבית של כל יישובי הצפון – פתיחת חקירות חדשות, הוצאה לפועל, הליכי גבייה, עיקולים וכן הלאה.

מגלי והבה: כולל ברשויות?

ג'קי מצא: אני מדבר כרגע על האזרחים ועל בעלי העסקים.

ג'קי מצא: הארכנו את מועד הגשת הדוח השנתי - דוח 2005 היה צריך להיות מוגש ממש בימים אלה, והארכנו את התקופה - ועוד רשימה ארוכה של פעולות, שמטרתן לומר לאזרחים: תהיו עסוקים במה שאתם צריכים בשלב הזה להיות עסוקים, אל תטרידו את עצמכם בכל מה שקשור לרשות המסים.

ג'קי מצא: לגבי רשויות מקומיות, לצערי, יש רשימה ארוכה של רשויות מקומיות ביישובי הצפון, שחייבות לנו חובות ניכויים.

ג'קי מצא: עד רגע לפני הלוחמה הייתה לנו רשימה ארוכה של עיקולים ברשויות המקומיות.

ג'קי מצא: אנחנו הורינו, שעל פי דרישה ספציפית של כל יישוב ויישוב, אם יפנה אלינו - ובינתיים כבר מדובר על שישה או שבעה יישובים, שהסרנו את העיקולים בהתאם לדרישה.

ג'קי מצא: כל רשות מקומית, כל מועצה או יישוב באזור הצפון, שחייב לנו ניכויים, ולצערי חובות הניכויים הם במאות מיליוני שקלים, שיפנה אלינו, אנחנו נאפשר להסיר את העיקול למשך תקופה מוגבלת.

ג'קי מצא: בית המכס בחיפה - עד יום שישי נמל חיפה היה סגור לסירוגין.

ג'קי מצא: אנחנו אפשרנו שחרור סחורות דרך נמל אשדוד, ואני מדבר על הפעילות המכסית שלנו.

ג'קי מצא: מרגע שביום שישי התקבלה החלטה על פתיחת נמל חיפה, אנחנו החזרנו את העובדים שלנו לבית המכס בחיפה.

ג'קי מצא: כרגע זה מתנהל באופן סדיר ומלא בכל מה שקשור לשחרור סחורות מאוניות.

ג'קי מצא: אגב אוניות, לצערי, בימים האחרונים הגיעה לידיעתנו העובדה, שביטוח האוניות, האונייה פיסית והתכולה עליה, המטענים, מחירי הביטוח של חברת לוידס ועוד חברות בינלאומיות עלו בעשרות אחוזים.

חיים אורון: מאות.

ג'קי מצא: פי 20, זה לפחות הנתון.

חיים אורון: פי 20 זה לא עשרות אחוזים.

ג'קי מצא: אתה צודק, זה עלה מרבע פרומיל ל-0.5%.

אורית נוקד: אז תהיה לזה השלכה לעניין הנזק העקיף?

ג'קי מצא: אנחנו הובלנו מהלך, שגם קיבל החלטת ממשלה, לפיה אנחנו נקבע דרך חברת ענבל, שהיא חברה ממשלתית, בתיאום אתנו, רשות המסים, שיעור עמלה כזה, שיהיה דומה לשיעור העמלה, כפי שהיה נוהג ערב תחילת הלוחמה, כך שהתוצאה תהיה שמי שירצה, יוכל לבטח דרכנו באותו שיעור עמלה שהיה ערב הלוחמה.

ג'קי מצא: אני אספר לכם מה היה בעבר.

ג'קי מצא: בעבר, במלחמת המפרץ, הפעלנו את המהלך הזה.

ג'קי מצא: התוצאה הייתה שהחברות הבינלאומיות, שראו את המהלך הזה, הורידו את המחירים.

ג'קי מצא: אני לא יודע מה יקרה עכשיו.

ג'קי מצא: זה סוג אחד של מהלך.

ג'קי מצא: אני יכול לספר לכם ששר האוצר קיבל החלטה לשלוח משלחת של החשב הכללי לחוץ לארץ, כדי להתנהל מול החברות הבינלאומיות בתחום הביטוח, קודם כל כדי לשתף אותן במידע הזה, וכדי לראות כיצד הוא יכול להשפיע על קבלת ההחלטות שלהם בדבר הפחתת הפרמיה.

ג'קי מצא: אני רוצה לשתף אתכם גם בעובדה, שלצערי אנחנו נתקלים במקרים – אני לא רוצה לומר מקרים רחבים - של ביזה.

ג'קי מצא: אנחנו הודענו לרשויות המקומיות, שהן רשאיות לשכור חברות שמירה לטובת דירות שנפגעו, לשמור על התכולה ועל החפצים, ואנחנו דרך קרן מס רכוש נממן את חברות השמירה.

ג'קי מצא: אנחנו הוצאנו אתמול לעדי אלדר את ההודעה הזאת.

ג'קי מצא: אני מניח שהדברים כבר פועלים בשטח.

ג'קי מצא: כל משפחה שדירתה נפגעה, העירייה תתפעל את חברת השמירה מולה, ואנחנו נממן דרך קרן מס רכוש את השמירה.

ג'קי מצא: לצערי, אנחנו נתקלים במצבים גם של דיור חלופי, בצורך בדיור חלופי.

ג'קי מצא: אנחנו גם דרך קרן מס רכוש מממנים את הדיור החלופי.

ג'קי מצא: בימים הראשונים של הפגיעה אנחנו מאפשרים את זה דרך בית מלון.

ג'קי מצא: ככל שהדבר יידרש, אנחנו ננסה גם לתאם דירות חלופיות להמשך התקופה.

ג'קי מצא: אנחנו הרחבנו את רשימת השמאים, שצריכים להגיע כדי לאמוד את הנזקים הישירים.

ג'קי מצא: צריך לזכור שהשמאים הם לא שמאים שלנו, אלה שמאים פרטיים, שאנחנו שוכרים אותם ומממנים אותם, אבל הם לא שמאים שלנו, כך שבהקשר של דין ודברים מולם כאזרחים, צריך לזכור שהשמאי אמור להיות נייטרלי.

ג'קי מצא: במקום שהמשפחות חשות שהן לא פוצו או שההחלטה לפצות אותן איננה בסכום הראוי, ישנן ועדות ערר.

ג'קי מצא: גם פה הן לא ועדות שאנחנו מנהלים אותן, אלה ועדות חיצוניות, ועדות ערר, שאפשר לערער עליהן.

ראובן ריבלין: אם השמאי נתן שמאות לא טובה וצריך לפטר אותו, במה הוא לא תלוי?

ראובן ריבלין: אם היא משלמת לו, בוודאי שהוא תלוי.

ראובן ריבלין: הוא הועסק על-ידי המדינה, והמדינה יכולה להפסיק את העסקתו.

ג'קי מצא: אני מוכרח לומר לך, שמעבר לצד המשפטי פורמאלי, יש רוח ההנהלה.

ג'קי מצא: אתמול קיימתי ישיבה שארכה שלוש שעות עם ההנהלה אצלי.

ג'קי מצא: מייד בתום הישיבה אני יוצא למוקדים.

ג'קי מצא: אני אומר לך שרוח המפקד ורוח ההנהלה היא לגלות גמישות יתרה ביותר, לא להיות "גרושניק" בכל מקום שניתן.

ג'קי מצא: זאת האווירה וזאת הסיטואציה.

סופה לנדבר: זה משפט יפה.

ראובן ריבלין: שלא תהיה אי הבנה, השמאי היה מבין את רוח המפקד אחרת, אם רוח המפקד הייתה - - -

דוד טל: האם רוח המפקד היא גם שאפשר להביא גם שמאות נגדית?

ג'קי מצא: כן, בוודאי.

ג'קי מצא: אני לא רוצה לייפיף את הדברים, אני רוצה שנהיה על קרקע מוצקה ומאוד מאוד ברורה.

ג'קי מצא: רבותיי, מדובר באלפי משפחות שנפגעו.

ג'קי מצא: מדובר ברגעים הכי קשים שלהם.

ג'קי מצא: מדובר בהערכת מטבח, טלוויזיה, קרמיקה, טפט ותמונה.

ג'קי מצא: מטבע הדברים, יהיו רעשים, למרות שרוח ההנהלה היא כזאת ולמרות שאנחנו מגלים את הגמישות היתרה.

ג'קי מצא: תזכרו את זה.

ג'קי מצא: אני אומר לכם את זה עכשיו, כי עכשיו עדיין המצב הוא לא רע.

ג'קי מצא: ההנהלה מגיעה להרבה מאוד מקומות, והתחושה היא תחושה טובה.

ג'קי מצא: אני אומר לכם, כי חווינו את זה בעבר, ואני צופה את פני העתיד.

ג'קי מצא: זה לא אומר שלא יהיו בעיות, זה לא אומר שלא יהיו תסכולים, זה לא אומר שלא יהיה דין ודברים.

ג'קי מצא: אני מספר לכם את זה כאן, כדי שלא ניפגש כאן עוד חודש, ואחד מכם או גורמים אחרים יאמרו: למה במשפחה הזאת לא קרה כך ולמה במשפחה הזאת לא קרה אחרת.

ג'קי מצא: זה קורה כאשר מדובר באלפי משפחות.

סופה לנדבר: היינו בכרמיאל ובטבריה.

סופה לנדבר: עוד לא הספקנו להגיע, ואנשי מס רכוש כבר הגיעו למקום.

סופה לנדבר: את זה צריך להגיד.

סופה לנדבר: אני רוצה להזכיר לך את המשפט "לא להיות גרושניק".

יעקב ליצמן: לא הפסקתי אותך, חברת הכנסת לנדבר, כי אמרת רק שבחים.

יעקב ליצמן: ..

שלי יחימוביץ': אדוני יושב הראש, עוד לא הגענו בכלל לדון בבעיות, כי אני חושבת שאין אליכם טענות.

שלי יחימוביץ': העבודה שלכם היא פשוט מדהימה.

שלי יחימוביץ': אנחנו אוהבים לדבר על בעיות, אתה יודע.

יעקב ליצמן: עוד מעט נגיע למפעלים, רק התחלנו את הדיון הזה.

יעקב ליצמן: הוא פתח בבעיה הראשונה.

שלי יחימוביץ': אבל בכל זאת, אדוני יושב הראש, אנחנו לא רגילים לעשות את זה ואנחנו לא עושים את זה אף פעם.

שלי יחימוביץ': במקרה הזה מגיעות לרשות המסים כל המחמאות, יישר כוח.

ג'קי מצא: אני רוצה לשים את הסוגייה על השולחן, שאני מניח שאליה אתם מכוונים.

ג'קי מצא: עד עכשיו דיברתי על הפיצוי בגין הנזקים הישירים, על ההתארגנות שלנו ועל ההתנהלות שלנו, בשים לב לכך שלאורך זמן היא לא תוכל להחזיק.

ג'קי מצא: גברתי הייתה בתחילת השבוע, וראתה שהגענו תוך חצי שעה.

ג'קי מצא: אמרתי שהיום אנחנו מגיעים תוך 24 שעות, ואני לא יודע מה יהיה עוד בעתיד.

ג'קי מצא: מפה אני רוצה לעבור לפיצוי העקיף.

ג'קי מצא: להבדיל מהפיצוי הישיר, הפיצוי העקיף איננו מקיף את כל רחבי מדינת ישראל.

ג'קי מצא: הפיצוי העקיף כיום, בהתאם לתקנות מס רכוש, נוגע לרשימה ארוכה, אבל רשימה סגורה של יישובים, שאם אפשר לחבר את המכנה המשותף של היישובים האלה, מדובר ברשימת יישובים שנקראים "יישובי קו העימות", סדר גודל של תשעה קילומטר מקו הגבול, לא חיפה, לא טבריה, ועוד רשימה ארוכה של יישובים, שלצערנו היום נמצאים תחת איום ירי הטילים.

ג'קי מצא: לפיצוי העקיף שני ראשים: האחד – החזר שכר עבודה למעסיק, מקום שעובדו לא הגיע לעבודה, כתוצאה מהוראות פיקוד העורף, והנזק השני שאמור להיות מפוצה זה פיצוי בגין אובדן רווחים.

ג'קי מצא: אין שום קשר מבחינה משפטית - אני לא מדבר מבחינה מצפונית, מוסרית וערכית - בין הכרזת שר האוצר על מצב לוחמה, מצב ביטחוני, תקנות שעת חירום, לבין חוק מס רכוש.

ג'קי מצא: חוק מס רכוש מפרט רשימה של יישובים, שרק הם זכאים לפיצוי העקיף, שאמרת שהוא נותן שכר עבודה או פיצוי בגין אובדן רווחים.

ראובן ריבלין: זה חוק או צו?

ג'קי מצא: זאת חקיקת משנה.

ג'קי מצא: זאת חקיקת משנה שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת.

שלי יחימוביץ': קו עימות זאת חקיקת משנה.

ג'קי מצא: ההגדרה של קו עימות היא חקיקת משנה.

שגית אפיק: שר האוצר באישור הוועדה.

ג'קי מצא: לצערנו, אנחנו מכירים היום את המצב, טבריה, חיפה, עפולה, עכו.

קריאה: כרמיאל.

ג'קי מצא: כרמיאל לא.

ג'קי מצא: נהרייה נמצאת שם, קריית שמונה נמצאת שם.

דוד טל: מגדל העמק לא?

ג'קי מצא: לצערנו, אנחנו מבינים שיש רשימת יישובים שלא נכללים בפיצוי העקיף, לדוגמה המלונות בטבריה לפי הדין הקיים היום, כשהם היו אמורים להיות ב-100% תפוסה והיום הם נמצאים באפס אחוזי תפוסה, לא יכולים על-פי הדין הקיים לא להיות מפוצים לא בגין החזר שכר עבודה לעובדים שלא הגיעו, ואולי המעביד ישלם להם את אותו שכר עבודה, ולא בגין אובדן רווחים.

ג'קי מצא: צריך לזכור שהמצב הזה היה קיים בעבר, לדוגמה: מלחמת המפרץ.

ג'קי מצא: אני מזכיר למי שישב באזור א' - נדמה לי שזה היה אזור המרכז - במלחמת המפרץ, במשך תקופה, אולי דומה להיום, ישבו בממ"ד, בחדר האטום ובמקלטים, בעלי העסקים סגרו את העסקים והתוצאה הייתה שחוק מס רכוש לא פיצה את בעלי העסקים בתל אביב לא באובדן רווחים ולא בהחזר שכר עבודה.

סופה לנדבר: אבל זה לא דבר נכון.

ג'קי מצא: הבעיה ברורה לנו.

ג'קי מצא: מה שלא ברור לנו זה גודל הבעיה משני הכיוונים, כי ככל שתתארך התקופה כך מטבע הדברים בעיית בעלי העסקים מחריפה, ומצד שני העלות התקציבית הופכת להיות מאוד מאוד מאוד גבוהה.

ג'קי מצא: אנחנו גם ערים לכך, שהאחד לחודש מתקרב, שבאחד לחודש המעסיק צריך לדעת, האם הוא מקבל פיצוי, לדוגמה, בגין החזר שכר עבודה, כי אם הוא יקבל פיצוי, כנראה שהוא יתנהל בצורה אחת חד-משמעית, שהיא כנראה תשלום לעובד בגין אותם ימי עבודה כשהעובד לא הגיע.

ג'קי מצא: אם הוא לא יקבל פיצוי, תתקבל איזושהי החלטה, כנראה באמצע, או שאני לא יודע איזו החלטה הוא יקבל.

ג'קי מצא: צריך לזכור גם עוד דבר.

ג'קי מצא: שינו את הנוסח של הנחיות פיקוד העורף, לפחות החל מלפני מספר ימים.

ג'קי מצא: אני כרגע לא מדבר על מה האזרח הקטן שיושב במקלט רואה בתקשורת.

ג'קי מצא: אני מדבר לרגע מבחינה פורמאלית משפטית.

ג'קי מצא: ההנחיה של פיקוד העורף היא שהוא לא יכול לצאת לעבודה אם יש ממ"ד או חדר מוגן, אלא צריך לצאת לעבודה.

ג'קי מצא: אנחנו ערים לכך, שבימים הראשונים הנוסחים היו די מעורפלים.

ג'קי מצא: אני גם ער לכך, שאולי במנותק מהנוסחים המשפטיים של פיקוד העורף יש מצב בפועל, והמצב בפועל היום שלא יוצאים לעבודה, לפחות לא באזור הצפון, בחלק מהעסקים או חלק מהעובדים.

שלי יחימוביץ': אתה הסברת מה המשמעות של הרחבת קו עימות.

שלי יחימוביץ': תסביר לנו מה המשמעות של צו חירום.

ג'קי מצא: מבחינת חוק מס רכוש אין משמעות לחלוטין.

שלי יחימוביץ': ומבחינות אחרות כלכליות?

ג'קי מצא: יש, אני מוכרח לומר שאני לא מחשיב את עצמי מומחה לתחומים אחרים שהם לא נוגעים לחוק מס רכוש ולרשות המסים, אבל לפחות ממה שאני יודע, בחלק מההכרזות האלה יש השלכה על דחיית תשלומים לגבי מי שמגויס.

ג'קי מצא: לא לגבי כל אזרח, אלא רק לגבי כל מי שמגויס, כך אני הבנתי.

ג'קי מצא: זה קשור לבנקים, זה קשור לספקים ועוד כהנה וכהנה.

שלי יחימוביץ': אבל אם יש הרחבה של קו עימות, בסטנדרטים שלכם, זה נותן מענה מלכתחילה.

שלי יחימוביץ': זאת אומרת שהפתרון הכולל המבני זה הרחבת קו העימות.

ג'קי מצא: נכון.

אבישי ברוורמן: עם תקנות חירום.

ניסן סלומינסקי: צו חירום גם נותן את כל הדברים האלה.

ג'קי מצא: לא, אמרתי שאין קשר בין מצב חירום לבין החקיקה.

ניסן סלומינסקי: אולי לא דרככם, אולי דרך חוק אחר.

ג'קי מצא: לא, אין.

ראובן ריבלין: אם אתה אומר לי שעל פי צו חירום, אתה נותן הוראה והנחיה שחייבים ללכת לעבודה בכל מקום עבודה שבו יש מה שנקרא מרחב מוגן.

ראובן ריבלין: נסע אתמול אדם במכוניתו לעבודה, שכן בעבודתו יש מרחב מוגן, ונהרג בדרך.

ראובן ריבלין: אני לא נסעתי לעבודה, אני רק שמעתי שהוא נהרג בדרך, ואז אני אומר לעצמי: המרחב המוגן הוא מצוין, גם בבית אצלי וגם במקום עבודתי, אבל אם אין לי מרחב מיגון כדי להגיע לעבודה, לא אלך לעבודה.

ראובן ריבלין: מה המצב ומה הדין?

ראובן ריבלין: יש פה לקונה לא ברורה.

ראובן ריבלין: אומר אדם: אתה קודם אמרת לי להיות במרחב מוגן.

ראובן ריבלין: זאת ההוראה וההנחיה של האנשים הנכבדים מהעורף.

ראובן ריבלין: אני אומר: אני במרחב מוגן בביתי, כי כך קיבלתי הוראה, ואני לפי הצו מחויב ללכת לעבודתי, כי זה הצו.

ראובן ריבלין: אבל אני לא ממוגן בדרך ממרחב מיגון אחד למשנהו, מה אני עושה?

ראובן ריבלין: אני אומר: אני לא יוצא.

חיים אורון: למה לך להרוג בדרך אדם?

חיים אורון: אם אשתי היא רופאה בבית חולים, ואני חייב להישאר בבית לשמור על שני ילדים, מה אעשה?

חיים אורון: יש 1,000 דוגמאות כאלה.

ראובן ריבלין: בעניין הזה הצו הוא לא בקונפליקט עם המצב שהוא הציג.

ראובן ריבלין: פה יש קונפליקט בעליל מבחינת החוק.

ראובן ריבלין: פה אני מחויב להיות במרחב מוגן, כי אני צריך להישמע להוראות שירותי הביטחון.

ראובן ריבלין: יחד עם זה, הצו בא ואומר לי: אני מגן עליך, אבל אתה חייב ללכת לעבודה, שאם לא כן, אפשר לפטר לך, לא לשלם את משכורתך וכולי.

ראובן ריבלין: אני אומר: רבותיי, מה אתם רוצים ממני?

חיים אורון: מעט מאוד מפעלים מקבלים אישור של מפעל חיוני.

ראובן ריבלין: לא מפעל חיוני, מספיק שיהיה בו מרחב מוגן.

חיים אורון: אבל אז החובה עליהם פחות חזקה.

ג'קי מצא: קח כדוגמה את אותה משפחה, שרצתה לשלוח את הילדים לקייטנה כדי לעבוד, והקייטנות נסגרו.

ג'קי מצא: אנחנו מודעים לזה.

ג'קי מצא: אני לא רוצה להיכנס אפילו לרשימת האפשרויות, שבגלל שהעובד שהה בבית הוא לא הגיע לעבודה.

שלי יחימוביץ': כמו שאין סידור לילדים.

ג'קי מצא: לאור העובדה הזאת, לאור העובדה שרשימת היישובים לא מכסה את טווח הטילים, לאור העובדה שלכאורה אין מענה לא להחזר שכר עבודה ולא לנושא של פיצוי בגין אובדן רווחים, הקים ועדה.

ג'קי מצא: חברים בה מצד משרד האוצר קובי הבר ממנהל אגף תקציבים ואנוכי, מצד המעסיקים יושב-ראש ההסתדרות עופר עיני ומצד התעשיינים שרגא ברוש, נשיא התאחדות התעשיינים.

ג'קי מצא: המטרה שלה היא אחת – לבחון את האפשרות לתת מענה לאותם אזרחים, שנמצאים מעבר לגבולות המוגדרים כיישובי קו העימות בסוגיית שכר העבודה.

שלי יחימוביץ': לא יותר פשוט להרחיב את גבולות קו העימות?

שלי יחימוביץ': זה כסף שמגיע בדין.

ג'קי מצא: השאלה היא כמה לפצות, מה לפצות ואת מי לפצות.

ג'קי מצא: זו שאלה לא משפטית.

ג'קי מצא: לכאורה, ועדת הכספים יכולה להכריז שקו העימות זה 60 קילומטר צפונה.

שלי יחימוביץ': כל יישוב שנפגע מקטיושות פלוס רדיוס מסוים סביבו.

דוד טל: לאורך כמה זמן?

ג'קי מצא: מי הם היישובים, לאורך כמה זמן, האם הייתה כניסה למרחב מוגן לא מהיום הראשון של הלוחמה אלא מספר ימים לאחר מכן, מה סוג הפיצוי.

ג'קי מצא: ישבנו אתמול בלילה.

ג'קי מצא: שר האוצר הנחה אותנו לנסות להגיע לתוצאה מהירה ככל הניתן, ולהשתדל להגיע לתוצאות במהלך השבוע הקרוב.

ג'קי מצא: אתמול ישבנו בפגישה ראשונה, היום אמורה להיות פגישה שנייה, ומחר נקבעה לנו הפגישה השלישית.

שלי יחימוביץ': שמענו שזה לא היה מוצלח במיוחד.

ג'קי מצא: אני לא יודע, מי שציפה שבתום פגישה של שעה וחצי, כשמדובר במיליארדי שקלים, גם תהיה תוצאה - אם זאת הייתה הציפייה - כנראה שהפגישה לא הייתה מוצלחת.

ג'קי מצא: אבל אני חושב שהפגישה הייתה יחסית בסדר עבור מי שציפה לדיון ענייני, מעמיק, משמעותי, שבו הודענו שאנחנו כממשלה, או אנחנו כמי ששר האוצר הנחה לפעול במרץ למצוא פתרון הוגן וריאלי, כי צריך לזכור גם את הריאליות של הדברים.

ג'קי מצא: עובדה היא שגם נקבעה פגישה נוספת, פגישה שלישית.

ג'קי מצא: אני מקווה מאוד שבסוף השבוע נגיע לאיזושהי הבנה, שתתן מענה, לפחות ברובד של שכר העבודה.

ג'קי מצא: זה לגבי שכר העבודה, אם כי צריך לזכור שיכול להיות שנוסיף וקטורים לשכר העבודה, שייתנו מענה כלשהו לנושא של הרווחים.

ג'קי מצא: צריך לזכור שצריך לעשות דיפרנציאליות גם בין תעשייה, חקלאות, תיירות, מסחר.

ראובן ריבלין: מי יחליט על הדיפרנציאליות?

ג'קי מצא: זאת הוועדה שיושבת עכשיו כדי לבחון את הדברים.

ראובן ריבלין: האם היא מוסמכת על-פי החוק לעשות את זה?

ג'קי מצא: לא, אם הכוונה לפיצוי דרך קרן מס רכוש, היא תצטרך להגיע לכאן.

יעקב ליצמן: זה החלק העיקרי והגדול.

יעקב ליצמן: נציג משרד האוצר, בוא נתחיל מהסוף, האם סידרתם את המענקים בכל הרשויות שכן כלולות ביישובי קו העימות?

יעקב ליצמן: בוא ניקח כדוגמה את חצור.

יעקב ליצמן: מה עם קמיסה?

אודי בן-דרור: אני אעשה את זה מאוד מאוד קצר, אני מבטיח שאני לא אפרט יותר מדי.

אודי בן-דרור: יש שני מישורים: יש פנייה תקציבית שנמצאת בדרך לכאן, שמטרתה להעביר סכום של 25 מיליון שקל, שמתווספים לעוד 25 מיליון, יחד 50 מיליון שקל, שלפי סיכום בין שר האוצר לבין שר הפנים אמורים להיות מועברים לרשויות מקומיות בצפון.

יעקב ליצמן: אני מבקש שההפניה הזאת תגיע אלינו היום, כי מחר יש לנו העברות תקציביות, כדי שנשב על זה מחר.

חיים אורון: האם זה כסף חדש או מתוך התקציב?

אודי בן-דרור: זה סך הכל 25 מיליון שקל - - -

2186: הוא פשוט מוסר אינפורמציה לא נכונה.

יעקב ליצמן: אני נתתי כדוגמה את חצור, אבל הכוונה לכולן.

אודי בן-דרור: אם מר בוחבוט חושב שאני מוסר אינפורמציה לא נכונה, שימסור אותה בעצמו.

יעקב ליצמן: אל תתייחס לזה.

אודי בן-דרור: זה איזשהו סיוע מיידי.

אודי בן-דרור: לגבי ההקצאה הספציפית, צריך לבקש ממשרד הפנים לפרט, אבל זה מיועד לרשויות המקומיות.

יעקב ליצמן: האם נמצא כאן נציג משרד הפנים?

יעקב ליצמן: לא.

קריאה: זה לא מעניין אותו.

יעקב ליצמן: מה שאמרת לנו כרגע שהוספת 25 מיליון שקל למשרד הפנים, מאוד מאוד לא מעניין, כי אני לא יודע למי אתה מחלק את זה.

יעקב ליצמן: שאלתי אותך שאלה ספציפית, ואני מבקש לקבל תשובה.

יעקב ליצמן: אני מוכן שתלך לבדוק עם משרד הפנים, האם היישובים שנציגיהם היו כאן ומגיע להם כסף ואין להם כסף לשלם משכורות, יקבלו כסף?

יעקב ליצמן: ג'קי מצא אמר שהוא לא עושה עיקולים וחקירות, אלא הוא נותן להם חודש, חודשיים לחיות.

יעקב ליצמן: האם אדוני לא מבין שמשרד הפנים צריך עכשיו במשך חודשיים, שלושה חודשים לאפשר לכל היישובים לקבל מענקים ולשלם משכורת?

אודי בן-דרור: למיטב ידיעתי, חצור נמצאת ברשימת הרשויות שמקבלות מענק.

יעקב ליצמן: סליחה, טעיתי.

יעקב ליצמן: אמרתי חצור כמשל.

סטס מיסז'ניקוב: תגיד חיפה, חיפה זה טוב.

יעקב ליצמן: אני מדבר על נציגי היישובים שהיו כאן ושבכו לפנינו שאין להם כסף לשלם משכורת.

יעקב ליצמן: אני לא מדבר על חיפה, לא מעניינת אותי חיפה.

אודי בן-דרור: אומר לך מה אני מציע.

אודי בן-דרור: אני ביקשתי שיעבירו את הפנייה אליכם כבר עכשיו תוך כדי הדיון.

אודי בן-דרור: אם יש לכם שאלות על ההקצאה, הפנייה היא 25 מיליון שקל ברזרבת השר.

ראובן ריבלין: אם הפנייה היא כזאת, היא לא שווה אפילו את הנייר עליו היא רשומה.

חיים אורון: אם יש לו 50 מיליון שקל לחלק לרשויות, זה כסף.

סופה לנדבר: זה לא כסף.

יעקב ליצמן: ביום רביעי בכרמיאל זה יהיה הדיון, מעבר לדיונים האחרים.

יעקב ליצמן: לכן אני צריך לשקול כאן עם חברי הוועדה, האם צריך להעביר את ה-25 מיליון שקל, אני לא יודע מה זה.

יעקב ליצמן: כפי שג'קי מצא אמר לגבי רשות המסים, ואני מעריך ומכבד את מה שהוא עשה, אני מצפה שגם אתם - אתה כנציג משרד האוצר לגבי רשויות, כי נציג משרד הפנים לא נמצא כאן, ואני מתפלא שהוא לא הוזמן או שהוא לא בא - ומשרד הפנים תתייחסו לרשויות האלה כפי שמתייחסים כולם, כי אחרת מה עשינו?

יעקב ליצמן: אני רוצה לדעת שהרשויות שהיו כאן ובכו שאין להן כסף למשכורת יקבלו עכשיו משכורת לחודש, חודשיים.

יעקב ליצמן: אחר כך נדון בתוכנית הבראה.

אודי בן-דרור: אני יכול להעביר את זה למשרד הפנים.

יעקב ליצמן: מעבר לזה, ברשותך, אני מבקש שתבדוק אצל הממונים או במשרד הפנים מה קורה עם הכסף.

אודי בן-דרור: אתה רוצה שאני אבדוק עם משרד הפנים?

אודי בן-דרור: אני יכול.

יעקב ליצמן: אתה הבעל בית שלו.

2186: אני אתן לך תשובה.

ראובן ריבלין: שיביא את הבקשה.

2186: אדוני יושב הראש, חברי הכנסת, אני מאוד מבקש קצת סבלנות, כי אנחנו הגענו עם לב קשה, עם מצוקות קשות, ואנחנו מצפים שאתם תנסו לעזור לנו.

2186: לשמחתי, בצה"ל יש בור.

2186: משם מנהלים את הקרבות.

2186: יש שם תוכניות, יש הכל.

2186: לצערנו, הרשויות המקומיות נעזבו.

2186: הן נמצאות בבור עמוק.

2186: קודם כל, אני ציפיתי לישיבה חשובה.

2186: לא שחס וחלילה אני לא מכבד את הפקידות כאן, אבל חשבתי שכאן תהיה פקידות בכירה, שתוכל לתת לנו תשובות, אחרת לא הייתי עוזב את הבור, הייתי נשאר שם בבור.

יעקב ליצמן: ג'קי הוא פקיד בכיר.

2186: לזכותו של ג'קי ייאמר, שהלוואי שכל משרדי הממשלה היו מסודרים כמו המשרד של ג'קי, שמייד נותנים תשובה.

2186: אדוני יושב הראש, יש 50 מיליון שקל שמשרד הפנים החליט להעביר לרשויות המקומיות.

2186: אני מודיע לך, אדוני יושב הראש, שרוב הרשויות המקומיות החזירו את ההודעות של מנכ"ל משרד הפנים בזעם.

2186: זה פשוט צחוק.

2186: הם כתבו מכתב מעליב.

2186: ברשותכם, אתן דוגמה של מעלות או של שלומי.

2186: שלומי קיבלה 300,000 שקל, וכתוב למטה: אנחנו שומרים את הזכות להוריד לכם את הכסף מהתקציבים שאתם מקבלים.

שלי יחימוביץ': בניגוד למה שנאמר פה.

2186: לכן אני אמרתי שחבל שפקיד האוצר לא עשה שיעורי בית ולא היה מועד.

2186: אני אוכל יותר מאוחר להביא את המכתב.

2186: השארתי אותו ברכב, כי לא רציתי להעליב את משרד הפנים.

2186: אני רוצה שתבינו, רבותיי, שנגרמים לנו נזקים כבדים ביותר: פגיעה במוסדות ציבור, במתנ"סים.

2186: אני לא מדבר על הפגיעה הפיסית, אלא על כל התפקוד, לא עובדים.

2186: רבותיי, מדובר בפגיעה במערכות מים, פגיעה בכבישים ובמדרכות.

2186: אני רוצה לברך את מע"צ, שהודיעה לנו שהיא מוכנה לתקן את הכל בלי לשלם.

2186: מדובר בניקיון ופינוי.

2186: עם כל הכבוד, אני מצדיע לעורף, אבל אני רוצה שתדעו - יכול להיות שהעורף יגיד אחרת, אבל אני בכל זאת לא מרגיש את זה - שהעורף אומר להיכנס ולצאת ממקלטים, העורף אינו מנהל את היישובים.

2186: העורף לא אומר לי: אדון בוחבוט, יש לך כסף.

2186: צריכים לזכור שאין מל"ח - משק לשעת חירום של מסחר ותעשייה, מזון.

2186: אנחנו מחלקים בכל יישוב מאות מנות על חשבוננו, מזון לקשישים.

2186: יש לנו מעל למאות קשישים סיעודיים, שהם בעיקר עולים חדשים.

2186: אנחנו רוצים לפנות אותם.

2186: לא יעלה על הדעת, שהמדינה הזאת מנוהלת רק על ידי עמותות.

2186: אם לא היו העמותות, אנחנו היינו מתמוטטים.

2186: קרן רש"י, קרן ידידות, הכוח לתת, בנק הפועלים, גלילה, בנק לאומי - בושה וחרפה למדינה.

יעקב ליצמן: יש גם עמותה, ועדת הכספים.

יעקב ליצמן: ..

2186: זאת בושה וחרפה למדינת ישראל.

2186: אני אומר לכם במאמר סגור, שאנחנו לא רוצים לצאת לתקשורת ולתקוף.

2186: אנחנו לא יכולים להגיד שאנחנו מתמוטטים על מנת לא לתת איזו רוח גבית לחיזבאללה.

2186: אנחנו כל הזמן אומרים שאנחנו מחזקים את צה"ל ואת ממשלת ישראל, אבל אני אומר לך, אדוני יושב הראש, אנחנו ממוטטים, פשוטו כמשמעו.

2186: רבותיי, צריך לפנות אנשים, צריך מאות אלפים של שקלים.

2186: אם משרד הפנים מעביר לשלמה בוחבוט 500,000 שקל, זאת בושה וחרפה.

2186: אני השקעתי 500,000 שקל רק בציוד של מקלטים.

2186: יש גדולים ממני, שהשקיעו מאות.

2186: יש לנו גירעונות של מיליוני שקלים.

2186: אני רוצה לחלק את הרשויות לשניים.

2186: יש כאלה שאין להן כסף למשכורות.

2186: אמרתי לשר הפנים: אל תערבבו את השניים, אלה שצריכים משכורות, צריך מייד לתת להן, אבל לא להגיד זה במקום זה.

2186: הדבר החמור זה שמשרד האוצר לא מתבייש - מה זאת רזרבת שר?

יעקב ליצמן: ביידיש זה "קניפל".

2186: נכון, כשמדי פעם בפעם הוא יכול לכסות גירעון פה ושם.

2186: גם מה קרה?

2186: אין כסף למדינה הזאת?

שלי יחימוביץ': יש המון כסף.

2186: רבותיי, עלויות הפעלת המקלטים, מים, חשמל, המוקד של כל הרשויות המקומיות שעובד ללא הפסקה.

2186: אני אומר לכם שהגיבורים של המלחמה הזאת הם האנשים הטובים שגרים בקו העימות וראשי הערים.

2186: הם בעצם המפקדים.

2186: אנחנו המנהלים, ואין לנו שום סיוע.

2186: רבותיי, מדובר על ארוחות חמות לקשישים, על הסעת ילדים לקייטנות בחוץ.

2186: איך אתה יכול כראש רשות להסתכל בעיני ילד מסכן שבוכה מבוהל?

2186: אדוני יושב הראש, מי לא התפנה?

2186: מי שלא התפנה אלה אותם מסכנים.

2186: אנחנו ביקשנו ממנכ"ל משרד ראש הממשלה להקים מטה שיישב בצפון, שלא יישב בירושלים, וייתן מייד תשובות ושהאוצר ישחרר כספים.

2186: יש כסף למדינה הזאת.

2186: לא יעלה על הדעת שפקידי האוצר מנהלים את המדינה הזאת.

2186: אודי, אני מציע לך שתשב אתי.

2186: אני רוצה שאתה תחתום לי על כל צ'ק ותשב במקומות אחרים.

שלי יחימוביץ': האם הרחבת יישובי קו העימות נותנת לך פתרון ארוך טווח?

2186: לא.

יעקב ליצמן: הדיון הזה, בעיקרו, היה על ראשי פרקים.

יעקב ליצמן: כרגע אמרתי למחות בשמי על כך שנציג משרד הפנים הוזמן ולא הגיע.

יעקב ליצמן: לכן אני מבקש ממנכ"ל משרד הפנים להופיע ביום רביעי בכרמיאל.

2186: רבותיי, בכל זאת למדינה יש רזרבות.

2186: רבותיי, אנחנו לא יכולים לגבות ארנונה, זאת אומרת: אין לנו בכלל הכנסות.

2186: מדובר במאות מיליוני שקלים.

2186: האזרחים לא יוצאים לבנקים ולא יכולים לשלם לרשויות המקומיות.

2186: אנחנו במצוקה.

2186: מי שיכול להציל אותנו היום זה ראש הממשלה וועדת הכספים.

יעקב ליצמן: אני רוצה לדבר על מערכת הבריאות.

יעקב ליצמן: גברת רות רלב"ג, מדובר בשני בתי חולים בנהרייה ובצפת.

יעקב ליצמן: מעבר לבתי החולים, אני רוצה לשמוע על מד"א.

יעקב ליצמן: יש שני גופים של מד"א ושל זק"א.

יעקב ליצמן: האם משרד הבריאות וגם משרד האוצר נערכו לסייע להם?

שי חרמש: אדוני יושב הראש, ג'קי מצא עוזב את הישיבה?

שי חרמש: מי ייתן תשובות?

אורית נוקד: ג'קי, אתה תהיה ביום רביעי?

ג'קי מצא: אני אשתדל להגיע.

שי חרמש: מדובר בדברים בסיסיים לגמרי.

שי חרמש: אני חייב את ג'קי מצא.

ג'קי מצא: אני יכול להישאר לשתי דקות.

יעקב ליצמן: לא, לא מדובר בשתי דקות.

יעקב ליצמן: תודה רבה, אני מודה לך.

יעקב ליצמן: אנחנו נשאל את השאלות ביום רביעי.

שי חרמש: חבל, יש דברים שאפשר לפתור הבוקר.

יעקב ליצמן: אין אפשרות, הוא הוזמן.

רות רלב"ג: בצפון יש יותר מאשר בית החולים זיו ונהריה.

רות רלב"ג: בטווח שדורש מיגון יש בית חולים פוריה, בית חולים בעפולה העמק ובית חולים רמב"ם ופלימן, בית חולים בני ציון, בית חולים מזרע.

רות רלב"ג: כל בתי החולים האלה, למעשה, על בסיס קריטריונים של פיקוד העורף, מיגנו את מכלי החמצן, במיוחד לאחר האירוע של הפגיעה הישירה בבית החולים זיו, ומוגנו או ממוגנים בעצם הימים האלה גם החלונות.

רות רלב"ג: כמו שאתם יודעים, בבית החולים זיו אגף שלם חטף פגיעה ישירה, וכל החלונות נופצו.

רות רלב"ג: כל הזכוכיות נפלו על מיטות של חולים והיו שמונה נפגעים.

רות רלב"ג: כדי למנוע את הדבר הזה, מוגנו כל בתי החולים שדיברתי עליהם עכשיו, גם מכלי חמצן וגם חלונות.

רות רלב"ג: מעבר לזה, יש הרבה מאוד תוצאות שנובעות מהצורך לפנות חולים קשישים.

רות רלב"ג: אנחנו מפנים קשישים, שמוגדרים סיעודיים ותשושים.

רות רלב"ג: פינינו עד היום למעלה מ-300 קשישים, לפי הבקשה שלהם, קשישים שנמצאים בביתם, בין אם העובדים הזרים שלהם עזבו אותם.

סופה לנדבר: מה הם צריכים לעשות?

רות רלב"ג: הם פונים ללשכת הבריאות.

רות רלב"ג: לשכת הבריאות מפנה אותם למרכז הארץ.

רות רלב"ג: אנחנו קלטנו כ-300 קשישים עד היום במרכזים הגריאטריים הממשלתיים השונים.

סופה לנדבר: איפה לשכת הבריאות?

רות רלב"ג: לשכת הבריאות המקומית.

סופה לנדבר: אבל הן סגורות כולן.

רות רלב"ג: לא, אנחנו פעילים, בוודאי בחלונות הזמן.

רות רלב"ג: יש מוקד חירום של הלשכה.

רות רלב"ג: אם יש איזושהי בעיה, יש לפנות למשרד הבריאות לשירותי בריאות הציבור.

רות רלב"ג: אני אעביר לוועדה עד הצהרים את מספרי הטלפון הרלוונטיים.

רות רלב"ג: המערכת עובדת בתיאום מלא עם פיקוד העורף ועם הגורמים הביטחוניים השונים.

רות רלב"ג: בחלונות הזמן נפתחים בתי מרקחת לשירות האנשים.

רות רלב"ג: כמו שאמרתי, הנושא של הקשישים מטופל.

יעקב ליצמן: אין מחסור בתרופות?

רות רלב"ג: יש פתיחה של בתי מרקחת, גם בבתי החולים, גם של קופות החולים וגם של המערכת הפרטית בחלונות הזמן, על פי מה שמאפשר לנו גם פיקוד העורף לפתוח.

רות רלב"ג: אנחנו לא שמענו על מחסור בזמינות של תרופות, ואם יש כזה, זה צריך לעבור אלינו.

רות רלב"ג: יש היערכות מל"ח במערכת הבריאות, וראש מל"ח במערכת הבריאות זה מנכ"ל משרד הבריאות.

רות רלב"ג: כל הבעיות, למעשה, עולות.

רות רלב"ג: יש שיחות ועידה פעמיים ביום.

רות רלב"ג: יש כל הזמן תיאום בין כל הגורמים השונים.

רות רלב"ג: גם בנושא של משפחות של כאלה שלוקים בנפשם בצורה זו או אחרת ויש קושי לפנות המשפחה בגלל העניין הזה, נמצאו פתרונות, בין במעבר להוסטלים ובין במעבר למסגרות אחרות במערכת הבריאות.

רות רלב"ג: יש מערכת שלמה של הסעות שניתנות לחולי דיאליזה, שצריכים לקבל את הטיפולים השוטפים שלהם, כולל מקומות חדשים על-פי מקום הפינוי שלהם לפי העניין.

רות רלב"ג: יש הרבה מאוד בעיות בשוטף, שנובעות בעיקר מהבעיה של הסעת עובדים.

רות רלב"ג: ההסתדרות הרפואית וגם הארגונים השונים שעובדים בסקטור הבריאות נערכו לתמוך במערכת הבריאות, בתגבור גם רופאים וגם אחיות ממרכז הארץ.

רות רלב"ג: עדיין יש בעיה מבחינת מימון הכוננויות וכל מה שמתווה לזה.

רות רלב"ג: אנחנו הגשנו פנייה למשרד האוצר, באמצעות משרד ראש הממשלה, לבקשתו.

רות רלב"ג: מה שקיבלנו כרגע זה רק שיפוי למיגון הישיר.

רות רלב"ג: לכל ההוצאות האחרות אין כרגע שום פתרון תקציבי וגם לא לדרישות של מד"א.

רות רלב"ג: למד"א יש בגין 11 ימי עבודה הוצאות בהיקף של כאר

רות רלב"ג: בעה מיליון שקל.

יעקב ליצמן: האם נמצא כאן נציג מד"א?

רות רלב"ג: לא, אני מייצגת אותו.

רות רלב"ג: יש עלויות שוטפות ויש עלויות חד-פעמיות, שנובעות מהמצב.

רות רלב"ג: כרגע מד"א נותנת אל כל הפתרונות.

רות רלב"ג: לא קיבלנו שום התחייבות לשיפוי.

יעקב ליצמן: מה הדרישה של מד"א?

רות רלב"ג: ארבעה מיליון שקל בגין 11 הימים האחרונים.

יעקב ליצמן: זה כלום, זה מה שמגיע לו בין כך.

יעקב ליצמן: מה עם זק"א?

רות רלב"ג: זק"א לא פנו אלינו, ואני לא מודעת לצרכים שלהם.

רות רלב"ג: אני אשמח לשמוע.

מגלי והבה: לבית החולים בצפת חסרה מכונת דיגיטל רנטגן.

מגלי והבה: אדוני, דיברנו על זה קודם בוועדה לפני הפיגועים ובית החולים הזה נפגע.

מגלי והבה: היום צריכים להוציא את הפצועים למרחב מוגן כדי לעשות להם צילומים.

רות רלב"ג: אני אשמח אם תעזור גם לבית החולים נהרייה, ששלמה בוחבוט יכול לספר עליו.

מגלי והבה: אני מדבר על מכשיר ספציפי.

מגלי והבה: בבית החולים יש פצועים ונפגעים, והוא כל הזמן תחת אש.

מגלי והבה: מדובר ב-400,000 דולר, במיליון וחצי שקל, שזה מחיר המכשיר.

מגלי והבה: התרענו על זה למשרד הבריאות עוד לפני הפיגוע, ועכשיו כאילו עוברים לסדר היום.

רות רלב"ג: כל נושא ההצטיידות בבתי החולים עלה בפני ועדת הכספים.

רות רלב"ג: אנחנו נשמח לסיוע של ועדת הכספים.

רות רלב"ג: נושא ההצטיידות סובל מבעיה כבר שנים רבות.

יעקב ליצמן: זאת אומרת שאם הבנתי נכון את חבר הכנסת מגלי והבה, מבחינתך, אם ועדת הכספים תעביר לכם מיליון וחצי שקל, אתם תתנו להם את הכסף לבית חולים "זיו" לרכישת המכשיר.

רות רלב"ג: אני רק חושבת, שזה טוב שיש סנגור לבית החולים "זיו", ואני אשמח שיהיה סנגור לכל בתי

יעקב ליצמן: קודם כל מדברים על מה שעולה כאן בפנינו.

רות רלב"ג: הבעיה הגדולה ביותר שמשרד האוצר כרגע לא מכיר בה היא שכמו שאתם יודעים, כל תקציבם של בתי החולים מותנה בהכנסה.

רות רלב"ג: הם נמצאים ב-50% תפוסה, הם לא מבצעים שום פעילות סלקטיבית, הם למעשה נמצאים בהפסד מצטבר מדי יום של כ-20 מיליון שקל אובדן הכנסות.

ראובן ריבלין: אמרת דבר חמור מאוד.

ראובן ריבלין: נגיד שנפריט את כל בתי החולים ותהיה מלחמה, זאת אומרת שמאותו רגע בתי החולים לא יקבלו פצועים שלא משלמים.

רות רלב"ג: הם ילכו לג'קי מצא.

ראובן ריבלין: ועד אז שימותו?

רות רלב"ג: עד אז...

רות רלב"ג: כל תקציבם של בתי החולים מותנה בהכנסה.

רות רלב"ג: אם לא יעשו לנו הפחתת יעדי הכנסות בסכומים ניכרים מאוד, לא נעמוד השנה ביעדים בשום פנים ואופן.

רות רלב"ג: אני מתריעה על כך, משום שאין שום ספק שבתי החולים לא יוכלו להתנהל בתקופה הקרובה.

רות רלב"ג: ברגע שמישהו יחליט שהוא נמצא במתווה של אובדן הכנסות כזה וכזה - - -

קובי מלכה: ההיערכות לכוננות הזאת לא החלה אתמול, אלא כמה שנים קודם.

קובי מלכה: קו עימות א-1 שהוא האזור של מר בוחבוט קיבל מענה מבחינת מיגון פיזי.

קובי מלכה: במשך השנים כל הגזרה הזאת קיבלה תקציבים של למעלה מ-200 מיליון שקל.

קובי מלכה: הבאנו אותם לרמה מאוד גבוהה של מיגון.

קובי מלכה: לא הגענו לרמה של מזגנים ושל מאווררים.

קובי מלכה: יש לנו פערי צפירה, בעיקר במרחב צפון.

קובי מלכה: פערי צפירה ופערי התרעה זה כל מערך הצפירה של מדינת ישראל.

יעקב ליצמן: לא בכל מקום יש צפירה.

קובי מלכה: היקף הפערים במדינת ישראל עומד על סדר, נכון לעתה, של 70 מיליון שקל.

קובי מלכה: אם אנחנו מרחיבים את זה צפונה, בגזרה מחדרה צפונה אנחנו מדברים על 15 מיליון שקל כדי לסגור את כל פערי הצפירה.

קובי מלכה: מגזרת מחוז מרכז שלנו, מאזור ראשון לציון, נס-ציונה לכיוון חדרה, מדובר בסדר גודל של 11 מיליון שקל, זאת אומרת ב-27 מיליון שקל אנחנו סוגרים את כל פערי הצפירה שלנו ומחברים אותם למערכות חומה ומגדל, שהיא מערכת שבעזרתה אנחנו מסוגלים לשלוט בכל צופר ממקום מרכזי.

קובי מלכה: עיקר הפערים, כמו שראיתי, מתייחסים למגזר הכפרי.

קובי מלכה: במגזר העירוני השלמנו כמעט את רוב הפערים.

קובי מלכה: אנחנו מדברים על צופרים בכמות של עשרות, ובמגזר הכפרי במאות.

ראובן ריבלין: למה בנצרת אין צופר?

ראובן ריבלין: בגלל שהם לא רצו?

קובי מלכה: גם, אני לא יודע בדיוק את התשובה.

ראובן ריבלין: אם אתה לא יודע, אל תענה.

קובי מלכה: לא אענה.

קובי מלכה: הפערים האלה כוללים גם את כל היישובים.

קובי מלכה: זה בנושא של הצפירה.

קובי מלכה: בעקבות האירועים בצפון, אנחנו ביקשנו פגישה מיוחדת עם משרד האוצר כדי לקבל תקציב, על מנת שנוכל לתת מענה.

קובי מלכה: קיבלנו מנה ראשונה של חמישה מיליון שקל.

קובי מלכה: המנה הזאת שקיבלנו הלכה חלקה להשלמת פערי צפירה, חלק למדיניות הסברה.

יעקב ליצמן: היו תלונות על כך שיש מקומות שבהם אין צפירה.

יעקב ליצמן: האם יש עדיין בעיה היום?

קובי מלכה: בוודאי שיש, אני הצגתי פער רק בגזרה הזאת של כמעט 15 מיליון שקל.

קובי מלכה: יום פרסום בשבוע שעבר בעיתוני שישי עלה 800,000 שקל.

קובי מלכה: אנו זקוקים לתקציב, על מנת שנוכל להעביר הנחיות לציבור, וגם את זה הגשנו למשרד האוצר.

קובי מלכה: ביקשנו תקציב לטיפול במקלטים אד הוק, על מנת שנוכל לתת מענה לבעיות של מקלטים מוצפים או בעיות של חיבורי חשמל.

קובי מלכה: אלה נושאים שהרשות, במסגרת תקציבה, הייתה צריכה לטפל בהם, אבל כרגע זה המצב.

סופה לנדבר: איך קרה שכל המקלטים במצב קטסטרופלי?

שי חרמש: כי הרשויות לא טיפלו בזה.

יצחק וקנין: במקום שהרשות דאגה לכך, החזיקו את המקלטים כמו שצריך.

קובי מלכה: בגזרת קו העימות א-1, שכוללת את יישובי שלומי, מעלות, נהרייה וקריית שמונה, השקענו את מרבית כספי השיקום של המקלטים והבאנו אותם למצב שיעיד עליו מר בוחבוט.

2186: 75% מהם בסדר גמור.

קובי מלכה: ביתר הגזרות הרשויות המקומיות, מתוך תקציבן ומתוך כספי הארנונה, אמורות להעמיד תקציב ייעודי לאחזקת המקלטים.

קובי מלכה: אנחנו עורכים ביקורות, אנחנו מעירים לרשויות, אבל כנראה שסדרי העדיפויות הם אחרים עד אז.

שי חרמש: אגב, הן מתוקצבות והתקציב הזה - - -

ריכאד חיראדין: איפה יש כסף לעשות את זה?

קובי מלכה: הרשות צריכה להעמיד תקציב לנושא אחזקת מקלטים.

קובי מלכה: החוק אומר שהרשות צריכה להעמיד תקציב.

קובי מלכה: אני רוצה להגיד משהו לגבי תקציב פיקוד העורף.

קובי מלכה: תקציב פיקוד העורף של התגוננות אזרחית כל הזמן מסתובב בין גזרות העימות, פעם אחת יו"ש, פעם שנייה קו עימות, ובשנת 2006 ו-2005 גזרת סובב עזה.

קובי מלכה: המשמעות של זה היא שכל פעם אנחנו חסרים באיזושהי גזרה, זאת אומרת אנחנו מביאים גזרה לרמת שלמות וחסרים באיזו גזרה.

קובי מלכה: תקציב פיקוד העורף לשנת 2007 כבר איננו, כולו מחושק וכולו משוריין.

קובי מלכה: אני עכשיו הוצאתי תקציב לאספקת מרכיבי ביטחון ברשויות המקומיות.

קובי מלכה: מרכיבי ביטחון זה הגדרות והדרכים, שמחזקים את היישובים נגד איומי החדירה.

קובי מלכה: עכשיו שחררנו לרשויות את התקציב, שהגיע בעקבות אישור תקציב המדינה.

קובי מלכה: הוצאנו מהם את כל ההקצבה לכל השנה.

קובי מלכה: אנחנו מדברים פה על צריכת החשמל של התאורה הביטחונית מסביב ליישובים ועל אחזקת הגדרות.

קובי מלכה: בוחבוט יראה את זה עכשיו, והוא בטח יחתום על החוזה מולנו בימים הקרובים, אם הוא לא חתם.

קובי מלכה: את חלק מהתקציבים הוא קיבל וחלק הוא ימשיך לקבל.

קובי מלכה: אנחנו נצטרך לחזור לכשירות אחרי האירועים האלה.

קובי מלכה: יש יישובים בצפון, שכל מרכיבי הביטחון נרמסו או נשרפו או נהרסו.

מגלי והבה: או לא היו.

קובי מלכה: לא, היו.

קובי מלכה: כל יישובי קו א-1 הגיעו לרמה - - -

מגלי והבה: בפקיעין יש מקלט אחד ל-8,000 תושבים.

מגלי והבה: בבית ג'אן אין אף מקלט.

יעקב ליצמן: אם יהיה לנו זמן ביום רביעי, אנחנו נשתדל לקפוץ לפקיעין.

קובי מלכה: אני לא מדבר על מקלוט, אלא על מרכיבי ביטחון.

מגלי והבה: יש חומר הסברה בערבית?

קובי מלכה: כן, יש גם ערוץ 33 שמוציא שידורים בערבית וברוסית.

סופה לנדבר: אין שם שום דבר, אני בכוונה עברתי לשם וראיתי שאין שם שום דבר.

יעקב ליצמן: הזמנתי את נציג מד"א, אבל הוא לא הגיע.

דוד זילברשלג: זק"א חברה לתוך קואליציה של ארגונים, שנקראת "ישראל ביחד".

דוד זילברשלג: "ישראל ביחד" מוכרכבת מ"מאיר פנים", שמספקת ארוחות חמות לאורך גזרת הצפון, נכון להיום 3,700 ארוחות חמות הביתה לקשישים.

דוד זילברשלג: המוקד של "ישראל ביחד" קיבל החל מיום ראשון שעבר עד היום בבוקר 56,000 פניות.

דוד זילברשלג: מתוכן, יש למעלה מ-7,000 בקשות לא מסופקות של מזון יבש, ביניהם אנשים שנמצאים במקלטים.

דוד זילברשלג: יש אנשים שאומרים שיש להם כסף לשלם, אבל אין מי שיביא להם.

דוד זילברשלג: מדובר באנשים קשישים שפוחדים לצאת מהבתים וכדומה.

דוד זילברשלג: יש שם בעיית מזון אמיתית באזור.

דוד זילברשלג: השינוע עד היום התבצע דרך מתנדבים של זק"א, שהוא מצבת קבועה של 1,400 מתנדבים, תוספת – כמעט הכפלה – של הכמות הזאת של המתנדבים שהצטרפה למעגל הזה.

יעקב ליצמן: מה הסיוע הממשלתי?

דוד זילברשלג: לצערי, אין סיוע ממשלתי.

דוד זילברשלג: אני בא מארגון שבתפיסת העולם שלו לא מחפש סיוע ממשלתי, אבל אני חושב שהגענו לנקודת זמן, שאי אפשר להוביל את זה בלי סיוע ממשלתי.

דוד זילברשלג: גם עניין המזון הגיע לממדים עצומים, שלא יכולים לפתור את זה ברמה וולונטרית.

דוד זילברשלג: ויש דרישות של זק"א, שבוודאי חלקן הגדול דרישות מבצעיות, שזק"א לא תוכל להרים בכוחות עצמה.

דוד זילברשלג: זק"א לא קיבלה תקציב ממשלתי עד היום, ואולי זה הזמן לתקן את זה.

דוד זילברשלג: דווקא במצב חירום זה הזמן לעשות תיקון של העניין הזה.

דוד זילברשלג: אני מבקש מכם להתייחס לעניין הזה.

סופה לנדבר: לאן אדם שצריך עזרה יכול לצלצל?

דוד זילברשלג: הוא צריך להתקשר 1220.

יעקב ליצמן: אני קיבלתי הודעה מאודי: העברתי את הבקשה שלכם לפירוט הסכום של 50 מיליון שקל לרשויות מקומיות ללילי פיינטוך, מנהלת אגף התקציב במשרד הפנים.

יעקב ליצמן: אנחנו לא קיבלנו היום שום דבר.

יעקב ליצמן: אני אבדוק את המשמעות של אי ההשתתפות שלהם היום בישיבה.

יעקב ליצמן: אני אדבר עם המנכ"ל ואראה אם הוא יוכל לבוא ביום רביעי.

יעקב ליצמן: בכל אופן, רענן דינור הוזמן לדיון.

יעקב ליצמן: אני חושב שהוא רציני ושנוכל לקבל תשובות ממנו.

יעקב ליצמן: אני אדבר אתו לקראת הישיבה.

יעקב ליצמן: חברי כנסת שלא ידברו היום ידברו ביום רביעי.

אברהם בירנבאום: אדוני יושב הראש, שר האוצר דואג לשכירים בלבד.

אברהם בירנבאום: כל הזמן מקימים ועדה, שבה אין נציגות לסוחרים, והיא דואגת לשכירים בלבד.

אברהם בירנבאום: הסוחרים רוצים, הם גם התחילו בימים הראשונים לפתוח את עסקיהם, אבל הציבור לא מגיע.

אברהם בירנבאום: לא רק שהסוחרים לא מקבלים משכורת על אובדן הכנסה, אלא לרבים מהם גם נגרמים הפסדים גדולים.

אברהם בירנבאום: אתם יודעים, שבענפי האופנה, ההלבשה וההנעלה יש היום מכירות סוף עונה.

אברהם בירנבאום: את המלאי שהם לא יצליחו למכור עכשיו, הם לא יצליחו למכור לעולם, האופנה מתחלפת.

אברהם בירנבאום: נגרמים להם הפסדים של עשרות אלפי שקלים, לגדולים שביניהם אפילו יותר.

אברהם בירנבאום: מי ידאג להם?

אברהם בירנבאום: מדוע ועדת הכספים לא דואגת להם?

אברהם בירנבאום: מדוע שר האוצר לא דואג להם?

אברהם בירנבאום: דואגים למשכורת של חצי חודש לשכירים שלהם.

אברהם בירנבאום: זאת שאלה של מימון.

אברהם בירנבאום: שמעתי את נציג התעשיינים שיושב בוועדה הזאת, היצואנים שלא משלמים מע"מ והעלאת המע"מ.

אברהם בירנבאום: יש דרך לממן.

אברהם בירנבאום: תמיד אמרו לנו כל הכלכלנים, שאפליה במיסוי ובסבסוד בין הענפים במשק גורמת לעיוות בהקצאת המקורות האופטימלית.

אברהם בירנבאום: שאלנו, מדוע התעשיינים מקבלים מיליארדים מאתנו כמשלמי מסים, באמצעות החוק לעידוד השקעות הון, המדען הראשי וקרנות שונות.

אברהם בירנבאום: אמרו לנו: יש גירעון.

אברהם בירנבאום: אמרו לנו שיש גירעון בחשבון השוטף בתקציב הממשלה, בתקציב המדינה.

אברהם בירנבאום: היום יש עודף בחשבון השוטף, יש עודף.

אברהם בירנבאום: אני מציע שתפסיקו לאלתר לסבסד מתקציב המדינה גם מה שנותר ב-2006 וגם ב-2007 את התעשיינים ואת היצואנים, ותתנו לעסקים הקטנים, שנגרם להם הפסד אדיר כתוצאה ממצב המלחמה שנכפה עלינו.

חזקיה ישראל: בצפון הארץ יש כ-1,800 מפעלי תעשייה.

חזקיה ישראל: 53% מהם מושבתים.

חזקיה ישראל: אני לא מתכוון לענות לבירנבאום, כי אני חושב שמה שהוא עושה פה לא ראוי.

אברהם בירנבאום: למה לא ראוי?

חיים אורון: הפכת את זה קצת לנוהג, שכאשר אתה בא לפה, אתה אומר "על חשבוני".

חיים אורון: למה לך? יש בעיה לעסקים הקטנים, תדאג להם, למה אתה צריך לגרוע ממישהו אחר?

מגלי והבה: זאת עצה בחינם.

חיים אורון: יש גם בלי לגרוע ממפעלי תעשייה.

חיים אורון: גם שם עובדים אנשים, ואם לא יהיה ייצוא, העסקים הקטנים ייפגעו.

חיים אורון: איזו חוכמה זאת?

חיים אורון: אתה יודע כמה עסקים קטנים יש סביב כל מפעל?

חיים אורון: אתה יודע את זה טוב מאוד, אז למה לך?

חיים אורון: וזה כל פעם מחדש.

אברהם בירנבאום: אני מדבר על הסוחרים.

חזקיה ישראל: יש בצפון הארץ כ-1,800 מפעלים, שבהם מועסקים כ-100,000 עובדים.

חזקיה ישראל: 53% מהמפעלים מושבתים לחלוטין, 21% - חלקית ו-26% עובדים כמעט מלא.

חזקיה ישראל: ההשלכות הן כבדות, כאשר המשמעות היא שהייתה גם השבתה של נמל חיפה.

חזקיה ישראל: אני לא רוצה לכל הבעיות, אבל הדרך המרכזית לפתור את הבעיה היא באמצעות הפיצוי העקיף.

חזקיה ישראל: יש שתי בעיות שצריכות להגיע לפתרון מיידי: אחת – פתרון מרחק תשעה קילומטר, שג'קי מצא דיבר עליו.

חזקיה ישראל: הוא לא נותן מענה לטבריה ולעוד יישובים שנפגעו, אלא רק לקו היישובים המיידי.

חזקיה ישראל: צריך לקבל החלטה מהירה בעניין הזה כדי לתת מענה.

חזקיה ישראל: דבר שני שרלוונטי לכל העסקים זה נושא הפיצוי העקיף, שכולל בתוכו גם את נושא שכר העבודה.

חזקיה ישראל: הוקמה ועדה, שקיימה דיון אתמול בערב.

חזקיה ישראל: היא לא הגיעה למסקנה.

חזקיה ישראל: ג'קי אמר "עד סוף השבוע נטפל בעניין".

חזקיה ישראל: זה לא טוב, כי צריך לטפל בזה מהבוקר עד הלילה, עד שנביא פתרון לכל אנשי העסקים בתחומים השונים.

חזקיה ישראל: אני חושב שזה הפתרון.

חזקיה ישראל: יש שותפות בינינו לבין ההסתדרות ובין הארגונים הכלכליים.

חזקיה ישראל: אנחנו עובדים במשותף.

חזקיה ישראל: נשיא התעשיינים משמש כיושב ראש לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים ומייצג שם את כולם, כולל ארגונים אחרים.

נגה קינן: רציתי להרחיב את מה שאמר חזקיה ישראל קודם לגבי דחיפות העניין של קבלת ההחלטה לגבי עובדים שיוצאים או לא יוצאים לעבודה.

נגה קינן: הבעיה היא לא באחד לחודש, האם החברות ישלמו או לא ישלמו משכורת.

נגה קינן: הבעיה היא שכל בוקר כל אחד מהעובדים צריך לקבל החלטה האם הוא הולך היום לעבודה או לא הולך לעבודה.

ראובן ריבלין: אי ודאות נוראית.

נגה קינן: נכון.

נגה קינן: עומדת בפניי שאלה האם אני מסכן את מצבי הפיסי, את הילדים שלא מצאתי להם מקום, או שאני מסכן את מצבי הכלכלי.

נגה קינן: בעיית ההחלטה ניצבת בוקר בוקר בפני כל אחד מהעובדים.

נגה קינן: המטרה הגדולה של כולנו, מעבר למטרות הביטחוניות והצבאיות בוודאי, זה לשמור על כלכלה חזקה במדינת ישראל.

נגה קינן: התבשרנו היום שדן אנד ברדסטריט לא העלו את רמת הסיכון של ישראל.

נגה קינן: זאת צריכה אולי להיות אחת המטרות, שהוועדה הזאת תשים נר לרגליה.

נגה קינן: איך עושים את זה?

נגה קינן: דואגים לאותם ילדים שלומדים בצפון, שההורים יוכלו להמשיך ללכת לעבודה, בלי להשאיר לבד את הילדים בחיפה, בקריות, בכרמיאל וכן הלאה.

נגה קינן: יוקנעם, למשל, זה אזור מלא תעשייה.

נגה קינן: אגב, ביוקנעם אין נפילות של קטיושות, אבל העובדים משאירים את הילדים בחיפה ובקריות.

נגה קינן: לכן צריך לקרוא למשרד החינוך ולמי שאמון על אספקת פתרונות לילדים - קייטנות, פנימיות וכן הלאה - לייצר את הפתרונות שייקחו את הילדים מאזור הצפון לקייטנות במרכז, כדי שההורים יוכלו לעבוד.

טובה פינטו: אני מנכ"לית התאחדות בתי המלון בישראל.

טובה פינטו: נמצאים אתי עמיתיי מהצפון.

טובה פינטו: מדובר בשלושה חברים מהצפון: יושב-ראש התאחדות מלונאי טבריה, יושב-ראש התאחדות מלונאי חיפה ויושב ראש מלונות נהרייה והגליל המערבי שנאלץ לעזוב.

טובה פינטו: כמו שאמרו חבריי כאן, אנחנו מדברים בשם 10,000 חדרים בצפון.

טובה פינטו: מדובר על כ-8,000, 9,000 עובדים, לא במשרות מלאות, כי יש הרבה אמהות חד-הוריות שעובדות בחלקיות משרה.

טובה פינטו: כרגע כל המלונות ללא יוצא מן הכלל, למעט בודדים, שלושה, ארבעה, שנמצאים בהם הכתבים הזרים, מושבתים וסגורים על מנעול ובריח, אין יוצא ואין בא.

טובה פינטו: היינו כאן בשיאה של תחילת תקופה חדשה.

טובה פינטו: יצאנו זה עתה ממשבר עמוק של קרוב לחמש שנים בגלל האינתיפאדה וכל מה שהיה כרוך בזה.

טובה פינטו: לפני חודש דיברנו על חזון ועל חלום, והחלום כרגע לא בר מימוש.

טובה פינטו: מדובר כרגע על מלונות סגורים.

טובה פינטו: דיברו פה על הנזק העקיף.

טובה פינטו: אובדן הכנסה בשבוע הראשון בסדר גודל למלונות של קרוב ל-40 מיליון שקל.

טובה פינטו: בשבוע השני כבר המלונות יכולים היו לחסוך חלק מההוצאות, אז אובדן ההכנסות ירד קמעה והתקרב ל-30 מיליון - אני מעגלת מספרים.

שי חרמש: הכנסות, לא רווח?

טובה פינטו: אובדן הכנסות.

טובה פינטו: הנזק העקיף כולל, כמו שאמר כאן ג'קי מצא, את עלות השכר וכל ההוצאות האחרות פלוס רווח.

טובה פינטו: אתם צריכים לזכור שזאת יציאה מהשפל, מצד שני יולי אוגוסט זה השיא של עונת התיירות לתיירנים, בין בצפון ובין בדרום.

טובה פינטו: מדובר כאן על 9,000 עובדים, שיושבים בבתיהם כרגע.

טובה פינטו: אין למלונאים מקור הכנסה, משום שהמלונות סגורים.

טובה פינטו: אין להם גם מענה לנושאים האחרים.

טובה פינטו: הבעיה שלנו, בשונה מהסוחרים ובשונה מהחקלאים, שלבנו איתם, שהתיירות לא מתאוששת באותה מידה כמו הפנצ'ריה או הסופרמרקט.

טובה פינטו: לצערנו, אנחנו חיים מלמעלה מ-50% תיירות נכנסת, וזאת המכה הגדולה.

אורית נוקד: מדובר גם בתיירות הכפרית, בצימרים.

מגלי והבה: הרי כל אחד מייצג פה סקטור מסוים.

יוסף פטאל: אני לא אפרוס לפניכם את הבעיות, אלא אבקש פתרון לתהליכים הארוכים שדובר עליהם פה מבחינת חקיקה.

יוסף פטאל: מבחינת סוכני הנסיעות מדובר על כ-2,000 עובדים שנמצאים אצל 120 סוכנויות שמפוזרות בצפון.

יוסף פטאל: מכיוון שמרכיב השכר בסוכנויות נסיעות עומד על 50%, 60% וגם המגבלות שהבנקים הטילו עכשיו בנושא של מסגרות אשראי, אנחנו צופים פיטורים מיידיים של מאות עובדים.

יוסף פטאל: אני לא רוצה להשאיר את זה כאן כקריאה בחלל שלא קורא איתה דבר.

יוסף פטאל: פנינו למשרד האוצר ולמשרד התיירות.

יוסף פטאל: אנחנו מבקשים לנקוט בפעולה מיידית, שתעודד את משרדי הנסיעות לא לפטר מחר עובדים.

יוסף פטאל: חודשי הקיץ מהווים כ-40% מההכנסות של משרדי הנסיעות.

יוסף פטאל: אני רואה פה שההליך בוועדה לא ייתן פתרון בטווח של שבועות קרובים, ואנחנו מדברים על הידרדרות תוך שבועות.

יוסף פטאל: לדעתנו, צריך היום להגיד לבעלי משרדי נסיעות, שמוותרים למשל על מסים מסוימים, כמו שעושים בקווי עימות, למשרדי הנסיעות, כדי שיוכלו להחזיק כוח-אדם.

יוסף פטאל: הפתרון המיידי של משרד נסיעות זה קודם כל לפטר את העובדים.

יוסף פטאל: זה ייפול על תקציב המדינה בנושא של דמי אבטלה, וכשהמצב יתאושש, יעסיקו אותם עוד פעם.

יוסף פטאל: בשביל לעשות פעולה מיידית, צריך פעולה יוצאת דופן.

יוסף פטאל: אני מצטער להגיד, שאולי במסגרת הדיונים פה זה לא ייצא לפועל, אבל מבחינת משרדי הנסיעות מדובר בפיטורים מיידיים של מאות עובדים בתקופה הקרובה.

יוסף פטאל: אם לא ייעשה מעשה יוצא דופן, שהוא לא תהליך חקיקתי מורכב, שמגדיר עכשיו את כל האזורים כחמישה קילומטר רדיוס וכולי לגבי הענף שלנו, מדובר על התרסקות.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: כל אלה שהציגו לנו את הבעיות, אני מניח שתהיה להן התייחסות.

מגלי והבה: אני מניח שיופיעו אצלנו שר האוצר ומנכ"לי משרדי הממשלה.

ראובן ריבלין: מה היקף הנזק של המלונות בצפון?

טובה פינטו: לחודש פעילות ראשון, אם חלילה וחס זה יימשך עד חודש, זה 123 מיליון.

טובה פינטו: שבוע ראשון זה 36 מיליון, שבוע שני זה 27 מיליון ו-25 מיליון בערך לשבוע נוסף.

חיים אורון: את מדברת רק על המלונות.

טובה פינטו: אני מדברת כרגע על 10,000 חדרי מלון.

מגלי והבה: אלה סוגיות שאנחנו באמת נתייחס אליהן.

מגלי והבה: יש לנו רשימה ארוכה של חברי כנסת שרוצים לדבר.

מגלי והבה: חלק מחברי הכנסת ייאלצו לדבר בכרמיאל ביום רביעי.

שלי יחימוביץ': יש לי הצעה לסדר, אני מוותרת על זכות דיבור.

ראובן ריבלין: נגיד שיתנו לכם את המשכורות, מה זה יעזור?

ראובן ריבלין: זה רק ייתן לכם אפשרות לא לפטר את האנשים, שזה בסדר.

קריאה: גם הארנונה.

אבי זנדברג: אני יושב-ראש התאחדות המלונות בטבריה, אבל אני אדבר בשם כל הגליל.

אבי זנדברג: אין לנו איך לגמור עוד שבוע.

אבי זנדברג: אנחנו חיינו מהשוטף אחרי חמש שנות משבר קשות ביותר, כשהדבר היחיד שניסו לסייע לנו בו זה הלוואות בערבות מדינה, שאנחנו מחזירים אותן.

אבי זנדברג: הבנקים עטו עלינו, ואנחנו במשך שנה מחזירים את ההלוואות האלה בעיצומו של המשבר.

אבי זנדברג: אין לנו שבוע לגמור.

אבי זנדברג: עצרנו את כל התנועה של הצ'קים שנתנו, כי אנחנו חיים מהשוטף.

אבי זנדברג: אנחנו חיים מהשוטף.

אבי זנדברג: אין הכנסות, יש היום רק הוצאות.

אבי זנדברג: כשאומרים שיחזירו את העובדים לעבודה, לאן יחזירו אותם?

אבי זנדברג: מה יעשו איתם?

ראובן ריבלין: לכן שאלתי את השאלה.

אבישי ברוורמן: אני רק רוצה להעיר הערה.

אבישי ברוורמן: יש עכשיו דיון לגבי האשראי.

אבישי ברוורמן: אני תמכתי בזה, אבל לאור המצב צריך עכשיו לעשות תקנות מסוימות.

אבישי ברוורמן: קודם כל לג'קי מצא מגיע שאפו, החבר'ה שם עושים עבודה יוצאת מן הכלל.

אבישי ברוורמן: אבל הוסבר כאן שלציבור בעורף, בגליל וחלק בדרום, ברור לחלוטין שבחוק הנוכחי לגבי - - -

חיים אורון: אין חוק.

אבישי ברוורמן: למדתי שכשמישהו רוצה לבצע, כל מה שהוא צריך לעשות - מכיוון שיש בעיה גיאוגרפית - זאת בעיה של זמן.

אבישי ברוורמן: אני לא יודע כמה זמן רוצים להמשיך את המבצע הזה.

אבישי ברוורמן: מכיוון שחלק מהעסקים האלה יקרסו, ברור שלרוב הצימרים והתיירות בגליל כבר לא יהיו עסקים יותר, ולכן הנזק העקיף הוא משמעותי.

אבישי ברוורמן: לדעתי, צריכים לשבת שלושה עורכי דין עם הצעה לסדר, שירחיבו את התחום שעליו יחולו הפיצויים.

אבישי ברוורמן: הבעיה רק תקציבית ולא חוקתית, כי אפשר לשבת מייד ולפתור אותה עם עורכי דין.

שגית אפיק: אין בעיה משפטית.

אבישי ברוורמן: לגבי הבעיה התקציבית, יש עודף תקציבי אדיר.

אבישי ברוורמן: מעולם - אני חושב ששנים רבות - לא היה עודף תקציבי כמו שיש עכשיו.

אבישי ברוורמן: האם אנחנו רוצים שרגע אחרי המלחמה הרבה אנשים ירוצו מפקיד לפקיד כשהעסקים שלהם ייפלו, או שנעביר עכשיו תקנה שננסח אותה בוועדת הכספים, תקנת חירום עם הרחבה, ויגידו לשרי העבודה ולנו להצביע בעדה - השר לגמלאים רפי איתן רוצה להראות לגמלאים - ויפתרו את הקשר הגורדי הזה, כי המטרה כרגע היא להרחיק את רוע הגזירה, שהזמן יעבור.

אבישי ברוורמן: הבעיה תחיקתית.

אבישי ברוורמן: יש פה מספיק עורכי דין שיכולים לשבת תוך שעה ולמצוא את הרחבת האזור.

אבישי ברוורמן: את זה צריך לבצע ביחד.

טובה פינטו: כדי לקצר את התהליך, לא צריך להושיב ועדה.

טובה פינטו: יש תקנות שבשנת 2000 יושמו לכל הענפים: הוראות ביצוע מיסוי מקרקעין תקנות מס רכוש וקרן פיצויים נזק עקיף ליישובי ספר בקו העימות.

טובה פינטו: הכריזו על זה אז.

אבישי ברוורמן: לא צריך ועדות, צריך להושיב שלושה אנשים.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להציע הצעה לסדר.

שלי יחימוביץ': אני מציעה שוועדת הכספים תקרא לשר האוצר להודיע על הרחבת קו העימות.

יעקב ליצמן: אבל אלה ההחלטות שהוועדה תקבל היום, זאת לא הצעה לסדר.

שלי יחימוביץ': יש לי הצעה קונקרטית לסדר.

יעקב ליצמן: ההצעה לסדר היא הצעה לא לנושא על סדר היום.

יעקב ליצמן: זה הסיכום שתכננתי לסכם כרגע.

יעקב ליצמן: סיכום הוועדה הוא שאנחנו קוראים לשר האוצר, ולכן זאת לא הצעה לסדר.

יעקב ליצמן: ביקשו את זה ממני.

שלי יחימוביץ': אם זאת ההצעה שלך, אדוני יושב הראש, אני מברכת עליה, אבל אני רוצה להוסיף שתי הסתייגויות: אחת - שזה יחול על כל היישובים הפגועים פלוס רדיוס מסוים סביבם, והשנייה – הסתייגות שגם לכשיוסר מצב קו העימות, הוא לא יוסר מהיישובים שכרגע חלים עליהם כל הכללים של קו עימות, קרי: יישובים הם תשעה קילומטר מדרום לקו העימות.

יעקב ליצמן: אני אעשה את זה מעט אחרת, ואני חושב שאני מייצג את כולם בזה.

חיים אורון: אני מקבל את ההצעה שלך, אדוני יושב הראש.

חיים אורון: צריך להוסיף לה נקודה אחת.

יעקב ליצמן: ההצעה היא שוועדת הכספים קוראת לשר האוצר להכריז על כל היישובים שנפגעו.

יעקב ליצמן: אם נצטרך, חלילה וחס, להוסיף עוד יישובים שלא נפגעו עד רגע זה והם חלילה וחס ייפגעו בעתיד, גם הם צריכים להיכלל בהכרזה ששר האוצר יכריז כקו עימות, עם כל ההשלכות של זה.

יעקב ליצמן: זה סיכום הביניים היום לקראת הדיון ביום רביעי.

אורית נוקד: וזה ברור מאוד, שזה כולל גם את יישובי הדרום.

יעקב ליצמן: כן.

קריאה: אתה אומר נפגעו.

קריאה: השאלה היא אם הם נפגעו - - -

יעקב ליצמן: סתם נפגעו, זאת ההחלטה - - -

חיים אורון: אני מקבל את ההצעה שלך, אדוני יושב הראש.

חיים אורון: הזכירו את התקנות של שנת 2000.

שגית אפיק: היו תקנות הוראת שעה בשנת 2000.

טובה פינטו: שהתייחסו לכל הענפים.

קריאה: ועדת קפלן, למי שזוכר.

חיים אורון: יש כאלה שעדיין רצים אחרי הכסף משנת 2000.

חיים אורון: אני חושב שצריך להגיד באופן מאוד ברור - לפחות אני מביע את דעתי - שצריך לפתוח מסלולים ירוקים רחבים, גם במחיר פיצוי שלא יהיה עד השקל האחרון.

חיים אורון: יש עדיפות לסיים את העניין מהר וקצר, על פני הדקדקנות, וזה נכון לשני הצדדים.

חיים אורון: כולם החמיאו לג'קי מצא.

חיים אורון: כשמתחילים לעסוק בטפסים, רואים שעד היום יש ערעורים לגבי שנת 2000.