ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 37, 2006-07-26 10:00

מנחם בן-ששון: בוקר טוב, אנחנו דנים בצו הנזיקין (שינוי התוספת לפקודה), התשס"ו-2006, לאישור ועדת החוקה, לפי בקשתו של שר המשפטים.

מנחם בן-ששון: כיוון שחברי הכנסת אינם, וקיבלתי את חומר הרקע ודיון מכין מעורכת-הדין מירב ישראלי, אני לא מרגיש צורך, אפילו לא בשביל הפרוטוקול, אלא לומר בכמה משפטים.

מנחם בן-ששון: אנחנו מדברים פה, אם אני חוזר למשפט העברי, כדרכנו כאן, עד כמה שאנחנו יכולים, התופעה הזאת של שחרור מומחים העוסקים בצורכי ציבור ברשויות השלטון מאחריות למחדל שנעשה שלא במזיד היא סוגיה משפטית שכל מערכת חוק ניסתה לעסוק בה אי פעם.

מנחם בן-ששון: אפשר לראות כיצד זה משתלשל במשפט העברי, זה מתחיל בשופטים – האם שופט אחראי לשגיאה שהוא עשה.

מנחם בן-ששון: התלמוד עוסק בסוגיות האלה במסכת סנהדרין בשני מקומות, בדף ה' ובדף ל"ג, ולאחר מכן החומר מכונס בספרו של רבי משה בן מימון "היד החזקה", בהלכות סנהדרין, בפרק ה', ושם נמנים התנאים שבהם ראש מערכת משפטית וחבר במערכת משפטית פטורים מלשלם את הנזקים שנעשו בתום לב במהלך עבודתם, אפילו אם תום הלב גובל ברשלנות סבירה כמו אי הכרת החומר שברקע.

מנחם בן-ששון: זו השאלה, אם הוא טועה.

מנחם בן-ששון: מי שמכיר את הביטוי במקורו זה "טועה בדבר משנה", לאחר מכן זה התפתח גם "טועה בדברי התלמוד" ו"טועה בדברי גאונים", דברים שהפכו לטריוויאליים.

מנחם בן-ששון: אי הכרת הטקסט זה סוג אחד של טעות, וסוג אחר של טעות, שגם היא מוגדרת כטעות הדיינים שאנשים פטורים מלשלם בה, היא טעות שמוגדרת כטעות בשיקול הדעת.

מנחם בן-ששון: גם כאן אנחנו עוסקים בטעויות שהן טעויות שמוגדרות כפטור לדיין או לשופט, כיוון שהרבה ממערכת הממשל היהודית האוטונומית בארצות המזרח, ולאחר מכן גם בארצות המערב, הושתתה על השוואה לבית דין, משום שלא היה מקור סמכות אחר כדי להשתית מערכת אדמיניסטרטיבית יהודית, ואני מדבר עכשיו על גובי מס, פרנסים, אנשים שעסקו במערכת עזרה סוציאלית.

מנחם בן-ששון: שוב, מי שמכיר את הסוגיות האלה, הן סוגיות שנקראות "הפקר בדין הפקר", משום שהן סוגיות מוצא על מנת לעסוק בכל הפקעת ממון מאדם במקרה שהמערכת האדמיניסטרטיבית לא הושתתה על מקור סמכות אחר.

מנחם בן-ששון: מעניין שמקור הסמכות הראשון שפוטר מומחה מאחריות על מעשה שעשה במהלך הכרעות שיפוטיות או ממשליות משטריות מובהקות, שקשורות בהתמחותו, נשארה תלויה במערכת של שניים כפול שניים, אם אני רוצה לסכם את כל הסוגיות הללו.

מנחם בן-ששון: קודם כול, זה איכותו של השופט, קרי, האם הוא איש פשוט או איש מומחה, והמומחה פטור יותר מן הפשוט, דרגת ההתמחות מוגדרת בכל מיני הגדרות אחרות, והשתיים האחרות: טועה בטקסט, הגדרת טועה בדבר משנה או טועה בשיקול דעת, זאת אומרת, לא בטקסט, אלא בדימוי הנדון אל הראיה והבנת הבעיה שעמדה בפניו.

מנחם בן-ששון: זה הרקע, והוא מאוד קרוב אל הסוגיה שאנחנו עוסקים בה.

מנחם בן-ששון: אנחנו אומרים: מי שלא עושה לא טועה, טועים רק אלה שעושים.

מנחם בן-ששון: במקרה שלפנינו אנחנו מדברים בחוק הנזיקין, בפטורים או בעניינים הקשורים בעובדי ציבור שאחראים, רק אם לא עשו מעשה רשלני.

מנחם בן-ששון: זה היה עוד לפני שהיה התיקון.

מנחם בן-ששון: התיקון שנכנס, אני מניח שחלקכם היה אפילו שותף לו, זה היה חסינות על מעשים רשלניים במעשים שלטוניים, שאין בהם זדון ושאין בהם מודעות.

מנחם בן-ששון: אנחנו מתבקשים היום לעסוק לא בתיקון החוק, אלא בהוספת רשויות, ומה שבדקה עורכת-הדין מירב ישראלי מיום שקיבלנו את התקנה עד היום זה, את הגופים שנתבקשנו לאשר, ואתם יכולים לראות ברשימה שלפניכם.

מנחם בן-ששון: עד היום הזה, חוץ מאשר הממשלה, היו בנק ישראל, המוסד לביטוח הלאומי ושירות התעסוקה.

מנחם בן-ששון: הם היו מוזכרים משום שהם נמצאים בחוק העונשין ויש להם אמצעי הרתעה חלופיים, קרי, יש מערכת לענייני עונשין ומערכת לענייני משמעת באותם מוסדות, אותן רשויות, ואלה הדברים שבדקנו מתוך 60 התאגידים הציבוריים האחרים.

מנחם בן-ששון: ראשית, בדקנו האם יש עוד תאגידים שראוי היה שייכנסו לרשימה, ולא מצאנו.

מנחם בן-ששון: דבר שני, באלה שקיבלנו לאשר היום בדקנו שני דברים: האם יש בהם איזה מערכת שעוסקת בעונשין, והאם יש מערכת שעוסקת בענייני משמעת.

מנחם בן-ששון: אני מדבר על מערכות שיפוטיות ומערכות שאחרי זה יכולות לפקח על ההכרעות של האנשים.

מנחם בן-ששון: המכנה המשותף של כל הרשימה, מסעיף 4 עד 11, ושוב, כתלמיד של עורכת-הדין ישראלי, יש שלושה דברים שמאפיינים את התפקיד השלטוני: רגולציה, רישוי ופיקוח, ואלה ההיבטים שבדקנו בתפקידים שלטוניים שעשויים להשפיע על תאגידים סטטוטוריים, והם לפני כן לפניכם.

מנחם בן-ששון: אני יכול גם לדווח על רשות מרפא ורשות לבינוי ופינוי של אזורי שיכון, שאולי הן היו רלוונטיות, אבל אלה שתי רשויות שאינן פועלות, ואילו המוסד לבטיחות וגיהות של משרד התמ"ת, חשבנו שהוא רלוונטי, אבל הם אינם מבצעים פעילות שלטונית.

מנחם בן-ששון: לכן, מה שנשאר לנו זה לבדוק רשות-רשות, האם יש לה אמצעי הרתעה חלופיים.

מנחם בן-ששון: אם כן, אנחנו יכולים להיות רגועים ואפשר להחיל עליהן את ההרחבה או את התוספת לפקודת צו הנזיקין.

מנחם בן-ששון: בכך סיימתי את כל טיעוני, והייתי רוצה לעבור רשות-רשות.

דורית ואג: את המועצה להשכלה גבוהה, האם אתה מייצג?

מנחם בן-ששון: אדוני מייצג את המועצה להשכלה גבוהה, הוא היה שר החינוך פעם.

יצחק לוי: הייתי יושב-ראש המועצה להשכלה גבוהה.

מנחם בן-ששון: האם יש למועצה להשכלה גבוהה בית דין משמעתי?

תמר קלהורה: האם חוק שירות המדינה (משמעת) חל על המועצה להשכלה גבוהה?

מנחם בן-ששון: למיטב ידיעתנו אין.

יצחק לוי: לא נזקקתי לזה, בדרך כלל סגן היושב-ראש הוא שופט.

תמר קלהורה: אומנם אין בחוק עצמו סעיף שמדבר על החלת חוק שירות המדינה (המשמעת) באופן ישיר, וגם האלטרנטיבה להוראת חקיקה מפורשת בעניין הזה היא בדרך כלל החלטת ממשלה.

תמר קלהורה: סעיף 75 לחוק שירות המדינה (משמעת).

תמר קלהורה: לא עלה בידי למצוא, וכרגע גם לא עלה בידי נציבות שירות המדינה עצמה למצוא, החלטת ממשלה שמכילה את סעיף 75 על המועצה להשכלה גבוהה.

תמר קלהורה: נכון להיום, הנציבות עושה עבודה שמטרתה לבדוק על אלה מבין התאגידים הסטטוטוריים חל הדין המשמעתי של עובדי המדינה, כיוון שהם בעצמם לא יודעים, והם בעצמם הגיעו למסקנה שככל הנראה יש לא מעט עובדים שמן הראוי היה שזה יחול עליהם, כך שיכול להיות שעוד נופתע.

תמר קלהורה: יש פסק דין של בית הדין לעבודה, נדמה לי בית הדין הארצי, בשם גורי זילכה, פסק דין שלא עסק בסעיף הזה של המועצה להשכלה גבוהה, אלא בסעיף דומה מאוד של הרשות לניירות ערך, שלגביה כן יש החלטת ממשלה שמחילה את החוק, ושם נאמר, שעובדי הרשות לניירות ערך דינם כדין עובדי מדינה ושהתקשי"ר חל עליהם.

תמר קלהורה: אם התקשי"ר חל עליהם, זה אומר שגם הדין המשמעתי חל.

מנחם בן-ששון: לפי דעתי, אנחנו לא יכולים לאשר את הסעיף הזה.

תמר קלהורה: אני לא בטוחה.

תמר קלהורה: נכון שאחד הרציונלים של תיקון מס' 10 הוא קיומה של העובדה שיש אמצעי הרתעה נוספים, אבל קודם כול קיים הדין הפלילי, גם בלי שהדבר ייאמר במפורש.

תמר קלהורה: לגבי דין משמעתי, נכון שכרגע הסוגיה הזאת לא ברורה, אבל אפשר יהיה לפטור את זה על ידי כך שנבקש מהנציבות לבחון את הסוגיה.

תמר קלהורה: בדקתי בתיקים של חקיקת המשנה אצלנו וראיתי שבמשך השנים נעשתה עבודה כזאת במקום שפנו אל הנציבות, זאת אומרת, צריך לעורר את העניין.

תמר קלהורה: המועצה להשכלה גבוהה נמצאת בשנים האחרונות, למיטב ידיעתי, במתקפה מאוד רצינית, אומנם בבג"ץ ולא בבתי משפט אזרחיים, כל נושא התארים של לטביה, גם מתן הכרה למוסדות.

תמר קלהורה: העובדים והמוסד כולו נמצאים תחת התקפה.

תמר קלהורה: מבחינת הרציונל העיקרי, כלומר, הגנה על שיקול הדעת, יש טעמים כבדים מאוד מדוע כן להחיל.

תמר קלהורה: לכן, אם עושים את האיזון הזה, לטעמי, גובר הצורך במתן הגנה על העובדים, כאשר את בעיית הדין המשמעתי אפשר לפתור.

מנחם בן-ששון: אני מבין את הדבר, ומבחינה אישית אני קרוב מאוד למוסד להשכלה גבוהה בתוקף עבודתי האדמיניסטרטיבית הקודמת.

מנחם בן-ששון: במקרה הזה, הנטייה שלי היתה להגיד כן כנטייה אישית, אבל אם יסתבר לנו שזה המוסד היחיד שחסר את ההיבט שנותן אמצעי הרתעה, בין אם במסגרת התקשי"ר, או במסגרת אחרת, אני יכול לחכות עם האישור למועצה להשכלה גבוהה, ולאשר בינתיים את המוסדות האחרים.

מנחם בן-ששון: נשמח להכניס אותם אחרי שיושלם החסר.

רויטל ססובר: אני חוששת שגם האחרים באותו מצב.

מירב ישראלי: זה לא באותו מצב.

מירב ישראלי: אחרי ההבהרה של עורכת-הדין קלהורה, שלגבי הרשות לניירות ערך יש החלטת ממשלה, וזה לא ידענו אתמול, זה עדכון, למעשה נשארים שלושה גופים שאין לגביהם החלה מפורשת של הדין המשמעתי: המועצה להשכלה גבוהה, מכון התקנים הישראלי והרשות הלאומית להסמכת מעבדות, שעליה יש החלה של ההוראות המיוחדות בחוק העונשין של עבירות שחלות על עובדי ציבור, אבל אין החלה משמעתית.

מירב ישראלי: יש שלושה גופים שאין בהם במפורש אמצעי הרתעה חלופי, שהוא מאוד חשוב.

מירב ישראלי: הוועדה, כאשר אישרה את הצעת החוק לקריאה השנייה והשלישית, אחד הדברים שהיו בבסיס, זה שיש גם אמצעי הרתעה חלופיים על העובדים, לכן אין חשש להעניק את הפטור.

מנחם בן-ששון: אני לא רואה בעיה אם נאשר היום רק חלק מן הרשימה.

מנחם בן-ששון: הוועדה הזאת די יעילה, אם מבקשים, היא נענית.

מירב ישראלי: האם הנציבות נתנה הערכת זמן לגבי הפעולה שלה בעניין הזה?

יצחק לוי: מה צריך לעשות לגבי שלושת הגופים האלה?

מירב ישראלי: לפי סעיף 75 לחוק שירות המדינה (משמעת) הממשלה באישור ועדת העבודה של הכנסת רשאית, בהודעה ברשומות, להורות כי הוראות חוק זה – הוראות חוק שירות המדינה (משמעת) – יחולו על עובדי גוף מבוקר.

יצחק לוי: מה הבעיה?

מנחם בן-ששון: אין בעיה, צריך לעשות את זה.

מנחם בן-ששון: אני רק לא מעוניין לתת את האישור שלנו לפני שמאשרים את האישור האחר.

יצחק לוי: אתה צודק.

יצחק לוי: למה לעשות חצי עבודה?

מנחם בן-ששון: המועצה להשכלה גבוהה, בינתיים אנחנו לא מאשרים, גם מכון התקנים לא נאשר, אלא אם כן עורכת-הדין קלהורה תאיר את עינינו שיש שם משהו חדש.

תמר קלהורה: אין שם משהו חדש, שם יש הרבה מאוד תביעות.

תמר קלהורה: האחרונה שבהן תביעה- - -

יצחק לוי: הממשלה צריכה להזדרז.

תמר קלהורה: אני לא יודעת מה קורה עם מכון התקנים, כיוון שזה תאגיד מאוד ותיק, ויכול להיות שיש החלטה מאוד ישנה.

תמר קלהורה: אולי יש החלטה ותיקה שצריך לבדוק אותה.

מנחם בן-ששון: עורכת הדין קלהורה, את יכולה להיות עדת אופי לוועדה הזאת, שכאשר היא נתבעת, היא עובדת יום ולילה כדי להשלים את מלאכתה.

מירב ישראלי: זה דווקא יהיה שוט על הנציבות.

מנחם בן-ששון: אני לא מחפש שוטים, אני מחפש הידברויות.

מנחם בן-ששון: ברשות הלאומית להסמכת מעבדות יש אנשים ואין משמעת.

רויטל ססובר: יש חוק עונשין, ההוראות הנוגעות לעובדי ציבור, סברתי שזה מספיק.

מירב ישראלי: זה חלק מן העניין.

רויטל ססובר: אם מכון התקנים תת תביעות, אנחנו בשנה האחרונה חשופים לא רק לבג"צים, אלא גם לתביעות בבית הדין לעבודה ובבתי משפט אזרחיים.

רויטל ססובר: הרשות נותנת הסמכות למעבדות, ובשנה האחרונה ערכנו חקירה מאוד מקיפה נגד מעבדה שסוקרה בעיתונות, בטלוויזיה, ונאלצנו לשלול הסמכה כזאת, להשעות רישיון, זה הגיע לבג"ץ עם חמש עתירות לצו ביניים.

רויטל ססובר: עמדנו יפה בבג"ץ, אבל כל הזמן אנחנו תחת איומים, כולל איומים פליליים שהגיעו לתלונות במשטרה, איומים על עובדי ציבור, איומים על החיים.

רויטל ססובר: מבחינה חוקית מותר, אבל ברור לנו שיגיעו גם תביעות נזיקיות, כי גרמנו נזק ממוני רב.

רויטל ססובר: סגרנו מעבדת בנייה שנייה בגודלה בארץ, 200 משפחות שהלכו הביתה.

רויטל ססובר: אנחנו כל הזמן בהתדיינויות, אפילו בג"ץ ממשיך לפקח על כל התהליך הזה, ואנחנו מאוד זקוקים להגנות האלה.

מנחם בן-ששון: עורכת-הדין ססובר, אותו דבר, אני אהיה מוכן לדון גם על מוסד בודד.

רויטל ססובר: השאלה, מה אנחנו יכולים לעשות?

מנחם בן-ששון: אחת משתיים, או לעבור דרך הנציבות לצורך כניסתכם לתקשי"ר או לבנות גוף משמעתי, זאת אומרת, בית דין משמעתי, אבל דין משמעתי שיש לו פרקים שעוסקים במימוש של סמכות עבירות משמעת כלפי העובדים.

יצחק לוי: עדיף דרך הנציבות.

רויטל ססובר: הרשות, כולל האדמיניסטרציה, היא סך הכול 15 אנשים.

מנחם בן-ששון: אני לא יודע מה תקציב הפעילות שלכם, אני כן יודע מה תקציב הפעילות של המועצה להשכלה גבוהה.

מנחם בן-ששון: הנזקים לכאורה שאתם יכולים לעשות הם כאלה שאתם צריכים את ההגנה, ולכן ניענה לכם, רק תגמרו את העבודה.

רויטל ססובר: האם אנחנו צריכים ליזום את הפנייה לנציבות?

מנחם בן-ששון: אני גם אכתוב מכתב לשר היום.

תמר קלהורה: זה עניין של החלטת ממשלה.

מנחם בן-ששון: אני אוציא מכתב לשר היום ואסביר לו שניענו לפנייה המהירה שלו, ב-27 ביוני קיבלנו, ואנחנו כבר דנים היום, נתנו לזה דחיפות, אבל אנחנו לא יכולים לעשות מה שאסור לנו לעשות לפי הבנתנו.

רויטל ססובר: השאלה, איך מקדמים את זה.

מנחם בן-ששון: עורכת-הדין קלהורה מאוד אינסטרומנטלית בדברים כאלה.

מנחם בן-ששון: אני ממשיך הלאה.

מנחם בן-ששון: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים.

מירב ישראלי: יש החלה של דיני המשמעת, למעט הנושא של הוועדות.

נירית אהרון: למעט סעיפים 17 עד 30, שמדובר בוועדות משמעת, שממילא הן לא- - -

מירב ישראלי: האם את יכולה לספר לנו איך זה בפועל?

נירית אהרון: לעובדי הרשות יש סמכויות אכיפתיות, הן מכוח חוק גנים ושמורות והן מכוח להגנה על חיית הבר.

מירב ישראלי: אני שואלת לגבי המשמעת.

מירב ישראלי: האם קרה שמישהו עמד לדין משמעתי?

מירב ישראלי: איך בדיוק זה מופעל?

נירית אהרון: אני מחליפה עורכת-דין אחרת, לכן אני לא בקיאה עד כדי כך.

נירית אהרון: אני מכירה רק את המסגרת הכללית, אולי אפשר, אחרי זה, להתייחס לזה בכתב.

נירית אהרון: בעיקרון, עובדי הרשות כפופים לבית הדין למשמעת של עובדי המדינה.

נירית אהרון: אנחנו מברכים על השינוי הזה ואנחנו זקוקים לו מאוד.

נירית אהרון: מדיניות האכיפה היא אינטנסיבית מאוד, ולאחרונה מוגשות כל מיני תביעות סרק בנזיקין, כך שהדבר הזה יעזור לנו.

מירב ישראלי: זה פטור רק לעובד.

מנחם בן-ששון: אם אין לכם פקודה לוועדות משמעת- - -

מירב ישראלי: יש להם, יש החלה של חוק שירות המדינה (משמעת), רק שיש סעיפים מסוימים שלא חלים.

נירית אהרון: אנחנו כפופים לבית הדין למשמעת של המדינה.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת לוי, אנחנו יכולים לאשר גם את מספר 7, נוסף לשלושה שכבר אישרתם בזמנו.

מנחם בן-ששון: הרשות לפיקוח חקלאי.

מירב ישראלי: יש החלה.

מירב ישראלי: סעיף 25.

מיכה רגב: אני יכול לקרוא מלשון החוק.

מיכה רגב: כתוב: "חוק שירות המדינה (משמעת) יחול על עובדי הרשות כאילו היו עובדי מדינה.

מיכה רגב: לעניין זה יבוא שר החקלאות במקומו של השר בכל מקום שמדובר בחוק האמור, ומנהל הרשות יבוא במקום המנהל הכללי בכל מקום שמדובר בחוק האמור.

מנחם בן-ששון: תודה רבה לך.

מנחם בן-ששון: הרשות לניירות ערך.

מנחם בן-ששון: זה קיבלנו מעורכת-הדין קלהורה.

מירב ישראלי: כרגע קיבלנו החלטת ממשלה, לפי סעיף 75 לחוק שירות המדינה (משמעת), להורות כי הוראות החוק- - -

מנחם בן-ששון: האם ועדת העבודה אישרה?

תמר קלהורה: זה פורסם ברשומות.

מנחם בן-ששון: רשות העתיקות.

מירב ישראלי: יש החלה של עונשין ומשמעת.

מנחם בן-ששון: הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו.

מנחם בן-ששון: הנציג, בבקשה.

ליאור הינקוס: אני ממכון התקנים.

מנחם בן-ששון: שמעת שאנחנו מגלגלים עיניים לשמיים.

ליאור הינקוס: שמעתי, אין לי מה להוסיף.

תמר קלהורה: החוק לא חל עליכם?

ליאור הינקוס: אני לא יודע אם יש החלטת ממשלה.

מנחם בן-ששון: מסעיפים 4 עד 6 לא אישרנו, מסעיפים 7 עד 11 אישרנו.

מנחם בן-ששון: אני אכתוב מכתב לשר ואסביר.

מנחם בן-ששון: אני מניח שאני פטור מלכתוב מכתב לרשויות.

תמר קלהורה: אין צורך, אני אעשה את זה.

מנחם בן-ששון: הצבעה.

מנחם בן-ששון: מי בעד?

מנחם בן-ששון: מי נגד?

מנחם בן-ששון: הצבעה בעד – פה אחד אושרו סעיפים 7 עד 11 לצו הנזיקין (שינוי התוספת לפקודה), התשס"ו-2006.

דורית ואג: בעד - פה אחד.

יצחק לוי: אני רוצה לדבר על הנוהג של הקמת ועדות משותפות.

מנחם בן-ששון: כבר קיבלתי את ההערה, והערתי לצוות הוועדה.

יצחק לוי: הנוהל לא ברור.

יצחק לוי: ביררתי היום אצל היועצת המשפטית של ועדת הכנסת, אבל יש נוהג.

יצחק לוי: אגב, אפשר ליזום תיקון בתקנון ולנסות למסד את הנוהג.

יצחק לוי: היה נוהג, והנוהג תמיד היה שיושבי-הראש היו מביאים לוועדה את העניין.

יצחק לוי: מביאים לוועדה ואומרים שעומדת לקום ועדה, יש הצעה כזאת, יש הצעה אחרת.

יצחק לוי: נכון שהנוהג היה שזה לא נרשם בסדר-היום, עד כמה שזכור לי העניין.

יצחק לוי: הנוהג השני היה, שתמיד היה איזון בין קואליציה לאופוזיציה, והוועדה שהוקמה אתמול חרגה משני הנוהגים האלה, לא מהנהלים.

מנחם בן-ששון: אמת, נכון הדבר.

מנחם בן-ששון: טענתי האישית היא טענה לתום לב, גם בעניין אחר.

מנחם בן-ששון: הנושא כל כך נגרר, אחרת הייתי עוצר, ועוד פעם ממנה ועוד פעם בודק.

מנחם בן-ששון: במקרה הזה זה דיווח מספרי על הנושא הנדון.

מנחם בן-ששון: קיבלתי את ההערה לגופה.

מנחם בן-ששון: הטענה שלי לקולת העונש, ראשית, שאני חדש בעבודה, ושנית, שאין נוהל כתוב.

יצחק לוי: אני מודה שאין נוהל כתוב.

דורית ואג: אני לא מבינה את הבעיה לגבי קואליציה אופוזיציה, זו ועדה של ארבעה, לא יכול להיות שניים-שניים לפי מפתח קואליציוני.

דורית ואג: אם זה הולך לפי מפתח קואליציוני, לא יכול להיות מספר שווה של חברים מהקואליציה ומהאופוזיציה.

יצחק לוי: מרחיבים את הוועדה לשלושה-שלושה, כדי שאפשר יהיה לתת לאופוזיציה קצת יותר מקום.

מנחם בן-ששון: יש חבר אופוזיציה אחד.

דורית ואג: אכן, לגבי אישור הוועדה, בוועדת משנה מעבירים לוועדה ומצביעים, ושם אין בעיות.

דורית ואג: בוועדות משותפות, לפעמים מביאים, לרוב לא.

מנחם בן-ששון: אני אשתדל להביא.

מנחם בן-ששון: הישיבה נעולה.