ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 34, 2006-07-27 10:00

יורם מרציאנו: תודה לראש העיר.

יורם מרציאנו: אני רוצה בפתח הישיבה להתנצל על כך שיושב ראש הוועדה לא נמצא כאן.

יורם מרציאנו: אני בהחלט חושב שלפני הדיון שנקיים פה בשעתיים הקרובות, כאשר עד 12:00 אני אקיים את הישיבה - אנחנו נעשה הצגה של האנשים שפה סביב השולחן - על מנת שנדע מי מייצג את מי.

יורם מרציאנו: נמצאים פה חברי הכעסת דב חנין ושרה מרום.

יורם מרציאנו: ואני מבקש, ברשותכם שתציגו את עצמכם, לפרוטוקול.

יורם מרציאנו: אני מודה לכל מי שהגיע לכאן.

יורם מרציאנו: אני מודה לראש העיר על קבלת הפנים.

יורם מרציאנו: אנחנו, ב-29 למאי קיימנו ישיבת ועדת פנים לצורך התערבות בכל מה שנעשה בעיר, לקדם, לזרז ולסייע בכל מיני פרויקטים ותהליכים שתקועים כתוצאה מביורוקרטיות משרדיות.

יורם מרציאנו: אנחנו באנו לכאן אחרי שוועדת הפנים הטילה עלי לרכז ועדת משנה לעניין לוד ושתי הישיבות האחרונות שקיימנו, כולל ב- 13 ביוני - בהשתתפות המנהל, ולא פעם ראינו איך יעקב אפרתי דוחף פרויקטים ולצערנו הרב לא היו לנו תשובות של מחוז מרכז במשרד הפנים משום שהם לא הגיעו לישיבה, ולא של משרד השיכון.

יורם מרציאנו: חשבתי שהישיבה הזו שבה השתתפו עוד חברים נוספים ממשרדי ממשלה שונים תהיה על מנת לסגור קצוות כדי שלא ייווצרו פה ביורוקרטיות שמשרד אחד יפיל את נושא על משרד אחר, ולכן, כל מה שאני מבקש הוא שיהיה ברור: ועדת המשנה תשאף להגיע אחת לחודש לעיר לוד, על מנת לעקוב מקרוב אחר ביצוע, כי הכנסת היא לא מבצעת, היא יכולה לפקח על עבודת הממשלה.

יורם מרציאנו: אנחנו ננסה לפקח כוועדת הפנים של הכנסת על כל הנושא של הפרויקטים, כי כמו שציין ראש העיר - הרי ברור לנו שלא באנו לעיר שבה הכל מתנהג כשורה מבחינת הנושאים האובייקטיבים, ולכן ועדת הפנים החליטה ללוות את העיר לוד, ונכון שכבר בשלוש ממשלות העיר לוד זוכה לטיפול צמוד - גם בתקופת אהוד ברק, גם בתקופת אריאל שרון, שהחליט לאמץ את העיר לוד יחד עם הערים עכו ודימונה, ובתקופת אהוד אולמרט, שאני מבין שהוא מתכוון ללוות את העיר לוד שבה יש בעיות לא מעטות, לצערנו הרב.

יורם מרציאנו: שמענו בישיבת הוועדה האחרונה את מר אפרתי לגבי הפיילוט הראשוני בשכונת רמז, ואני טענתי שמעבר לרמז אנחנו מדברים על כלל העיר לוד.

יורם מרציאנו: בזמן ממשלת שרון, שר השיכון הקודם יצחק הרצוג והוא ביקשו להעביר תוכנית להפקדה, תוכנית מתאר לוועדה המחוזית, שהבנו שהיא תקועה, שבה ניצור מערכת עבודה מסודרת שבה לא נתעורר כל בוקר לבנייה בלתי חוקית או להריסות של בניה בלתי חוקית, ונעצור את זה באיזושהי נקודת זמן.

יורם מרציאנו: על סדר היום,

יורם מרציאנו: כמו שאתם רואים, ביקשתי להזמין לכאן את שוקי אמרני, שיספר לנו על כל מה שקורה בתוכנית המתאר של העיר לוד.

יורם מרציאנו: לאחר מכן - מר אפרתי יספר לנו על הפרויקטים העתידיים בעיר לוד, כולל ההתקדמות במתחם רמז, שהתחלנו אותו, ואם יש איזה שהם בעיות נשמח, כמובן, לסייע.

יורם מרציאנו: נמצא פה את נציג המשטרה שיספר לנו מה מתקדם בכל הנושא של הריסות הבתים - אם יש צווי הריסות בתים באופק, ונמצא פה החשב המלווה, יעקב גינצבורג, שנשמח לשמוע ממנו על הנושא של תוכנית ההבראה בעיר.

יורם מרציאנו: יש כאן גם תושבים שהוזמנו על ידי ועדת הפנים, וכמובן - חברי מועצת עיר.

יורם מרציאנו: אני מקדם בברכה את חברות הכנסת נאדיה חילו ומרינה סולודקין שמצטרפות אלינו.

יורם מרציאנו: כמו שאמרתי, אתן רשות דיבור, אנא היו תמציתיים, תגעו בעיקר, אני מבקש שנראה באמת את טובת העיר לוד ותושביה, כי מה שעומד לנגד עיני חברי הכנסת ושל נציגי משרדי הממשלה שנמצאים פה זה באמת ההתקדמות של העיר, כדי לסייע לתושבים בעיר.

יורם מרציאנו: פנה אלי שוקי אמרני, הממונה על המחוז וביקש ממני לדבר ראשון כי הוא מגיע לישיבה לשעה.

יורם מרציאנו: אני גם מבקש להודות לנציגי משרדי הממשלה שהתפנו בשעת החירום הקשה הזו שבה נמצאת המדינה, שעת מלחמה.

יורם מרציאנו: הם התפנו כדי להגיע ולעסוק בענייני היום יום.

יורם מרציאנו: גם ראש הממשלה הנחה את כל משרדי הממשלה וגם יושבת ראש הכנסת קבעה שאנחנו עוסקים בענייני היום יום וממשיכים לטפל כבשגרה, ויחד עם זה אנחנו יודעים שיש לנו מלחמה בצפון.

יורם מרציאנו: למרות זאת, אנשי המנהל ומשרד השיכון, ושוקי אמרני שהוא גם ראש מל"ח פס"ח פה, במחוז, אמור לצאת לישיבה בשעה 12:00 אצל מנכ"ל המשרד, ולכן הוא ייאלץ לעזוב.

יורם מרציאנו: אני מציע שנתחיל בשמיעת דבריו, מה שהוא יודע לספר לנו על תוכנית המתאר בעיר לוד.

שוקי אמרני: דבר ראשון, אני חושב שכל אחד מאתנו כאן מברך על כל פעולה שנעשית כדי לסייע לעיר לוד.

שוקי אמרני: כל פעולה שנעשית - אני מקווה מאד שהפעילות הזו תקדם את הנושאים, כי בעיר לוד יש הרבה מה לעשות , מן הסתם - הצטברות של בעיות, חלקן קשות מאד.

שוקי אמרני: אני רוצה לומר את הדברים בקיצור נמרץ, מבחינתי.

שוקי אמרני: אני אעסוק, כפי שהתבקשתי, בתוכניות מתאר בכל מה שקשור לתכנון ובניה.

שוקי אמרני: דבר ראשון, באמירה ראשונית אני רוצה לומר בצורה הכי ברורה, כפי שאמרתי בעבר: בוועדה המחוזית מרכז לא מעוכבת שום תוכנית שעניינה העיר לוד.

שוקי אמרני: עיכובים, ככל שקיימים, וישנם עיכובים כאלה ואחרים, הם לא בטריטוריה של הוועדה המחוזית אצלנו.

שוקי אמרני: הם נוגעים לתהליכים של התנגדויות שזה תהליך סטטוטורי חוקי, על פי חוק, אם זה תוכניות שנמצאות בערכאות משפטיות - אבל גם בבדיקה שעשיתי היום בבוקר, וגם בשבוע שעבר, אני אומר זאת בצורה הכי ברורה שיכולה להיות.

שוקי אמרני: נקודה שני ה- לגבי תוכנית מתאר.

שוקי אמרני: תוכנית המתאר שמאושרת לעיר לוד היא מאד ישנה, משנת 79, ועל סמך התוכנית הזו אפשר להוציא היתרים ולעשות פעולות כאלה ואחרות.

שוקי אמרני: משרד השיכון הוא זה שמוביל הכנת תוכנית מתאר חדשה.

שוקי אמרני: משרד השיכון הכין תוכנית מסוימת, והביא אותה לוועדה המחוזית והיא דנה בתוכנית הזו בשנת 2003.

שוקי אמרני: בהחלטת רוב חבריה - 16 חברי ועדה - דחתה את אותם עקרונות שהועלו על ידי משרד השיכון בגיבוש תוכנית המתאר המחוזית.

שוקי אמרני: הוועדה המחוזית פנתה למשרד השיכון בבקשה לבדוק ולשקול חלופות אחרות, כי התוכנית שהוצגה היתה מאד בעייתית, לגבי אותם שטחים שהיה צריך להעביר או לצרך לעיר לוד, מערבה מכביש 40- גינתון, בן שמן, אחיסמך.

שוקי אמרני: לא קיבלנו עדיין תוכנית חדשה.

שוקי אמרני: כדי שנוכל לדון בתוכנית אנחנו צריכים שהיא תוגש.

שוקי אמרני: עדיין לא הוגשה תוכנית כזו.

שוקי אמרני: אנחנו יודעים שמשרד השיכון, גם לאחר בדיקות נוספות שנעשו -אותם חלקים, אותם שטחים שהיו מתוכננים להיות מועברים באותה תוכנית - שאני מדגיש, היא נדחתה על ידי הוועדה המחוזית ברוב קולות, אלה אזורים שהם רווי מפגעים בטיחותיים בהיקפים גדולים שלא מאפשרים ולא נותנים מענה באותה דרך שראוי לתת לעיר לוד.

יורם מרציאנו: על איזה שטחים אתה מדבר?

שוקי אמרני: מדובר על אותו אזור של שטחים של גינתון, אחיסמך, בן שמן.

שוקי אמרני: על פי הבדיקות שנעשו על ידי המשרד לאיכות הסביבה והביאו לידיעתנו, זה גם אחד הגורמים שעלו.

שוקי אמרני: היו גם גורמים נוספים ששיכנעו את הוועדה המחוזית שהתוכנית הזו - כל משרדי הממשלה, חשוב להזכיר - - אני מבקש לומר לאלה שלא יודעים שבוועדה המחוזית יושבים 18 חברים - נציגים של כל משרדי הממשלה, נציגים של 5 רשויות מקומיות.

שוקי אמרני: הוועדה, אחרי שבדקה, שקלה, קיבלה החלטה ברוב קולות, כפי שאמרתי.

שוקי אמרני: במקביל, ישנה אותה תוכנית אב שהיתה ביוזמת משרד השיכון שנדונה.

שוקי אמרני: נעשים ניסיונות היום לכוון את תוכנית האב למסגרת שיותר תואמת את התמ"ה, יותר אפשרית, יותר מעשית גם מבחינת לוחות הזמנים של העיר לוד בכל מה שקשור לאפשרות לסייע לה.

שוקי אמרני: במקביל אני רוצה לציין, גם בהתייחס לדברים שנאמרו על ידי ראש העיריה שלמרות שתוכנית האב בשנת 2003 לא אושרה, אלא נדחתה על ידי הוועדה המחוזית, אנחנו, בוועדה המחוזית, נקטנו בשורה של צעדים כדי לנסות ולקדם - תוך חריגה מהרבה מאד כללים שקבענו לעצמנו.

שוקי אמרני: אם אני אקח כדוגמה את שכונת פרדס שניר, שכונה עם 3,500 יחידות דיור שלמעשה מוגדרת על ידי המערכת כשכונה שכולה בלתי חוקית בעליל מבחינה זו, ללא היתרים , ללא אישורים - לדברים האלה יש השלכות רבות.

שוקי אמרני: במשך שנה וחצי הוועדה המחוזית בראשותי, ואני, באופן אישי, יחד עם גורמים נוספים - משרד השיכון, מפקד המחוז, הקודם בעיקר, שהיה מעורב -עשינו הרבה מאד פעולות, ועשינו כמעט את הבלתי אפשרי: לקחת שכונה שמוגדרת שכונה בלתי חוקית, על פי חוקי התכנון והבניה, ולמעשה הבאנו את זה למצב שבו הוכנה תוכנית על ידי משרד השיכון, והוועדה המחוזית אישרה את התוכנית הזו ובעצם נתנה תמונת מצב למה שהיה שם, עם ניסיונות מאד קשים.

שוקי אמרני: מתוך החשיבות שאנחנו מייחסים לעיר לוד, ובמסגרת המגבלות שלנו, כי במצב נורמלי, בפיתוח של תוכניות - למעשה, הוועדה המחוזית צריכה לשבת ולחכות שהעיריה, ועדה מקומית, יביאו תוכניות.

שוקי אמרני: שהיזמים בעיר יביאו תוכניות, ואנחנו צריכים לדון האם זה תואם לתמ"מ או לא, ולקבוע כללים.

שוקי אמרני: אין היום במערכת של הוועדות המחוזיות מצב וגם אף אחד לא מתקצב את זה בהיבט של יוזמה , כי גם יוזמה זקוקה לכסף- שהוועדה המחוזית נוקטת יוזמה.

שוקי אמרני: במקרה הזה נקטנו אנחנו יוזמה, כצעד חריג, יחד עם העיריה ויחד עם גורמים נוספים.

שוקי אמרני: אני ישבתי עם הנציגים של השכונות כדי לשמוע מהם , ולא בישיבה אחת או שתיים, כולל בשעות הערב המאוחרות.

שוקי אמרני: יתרה מכך, כינסתי את כל הממונים על המחוזות כדי לנסות לקדם, ויחד הצלחנו להביא למצב של אישור as is תמונת מצב קיימת, עם כל המגבלות, עם כל הקשיים שישנם, ורק לפני שלושה שבועות - ב- 5 ביולי, 2006, קיבלנו סוף סוף את המסמכים המתוקנים\

שוקי אמרני: ומייד נתתי הנחיה לבדוק אותם כדי לפנות לגורמים השונים במנהל, במשרד השיכון, על מנת לזרז את התהליכים האחרונים בפעילות הזו.

שוקי אמרני: אני מדגיש גם את הנושא שאני מייחס לו חשיבות- המפגש עם התושבים.

שוקי אמרני: יושבים פה הנציגים, וזה כולל ישיבות עם הנציגים שלהם, עם ראשי הוועדים שלהם, כולל סיורים בשטח, כדי לקדם דברים.

שוקי אמרני: זו דוגמה אחת, אבל אני רוצה לומר, כפי שאמרתי בתחילת דבריי - נהוג לומר שהדברים תקועים בוועדה המחוזית.

שוקי אמרני: שום תוכנית לא תקועה בוועדה המחוזית.

יורם מרציאנו: אני רק רוצה לומר בהערת ביניים שבישיבה הקודמת נאמר יותר מפעם אחת שאחד הדברים שתקועים, תוכנית המתאר שמעכבת את הכשרת הבנייה בשכונת פרדס שניר שעליה דיברת, למשל, שבעטיה לא נמצאים שם אישורים והדיירים שם לא מקבלים טפסי 4.

יורם מרציאנו: כל מה שנאמר שם, ואני אומר יותר מפעם אחת, שזה תקוע בוועדה המחוזית.

יורם מרציאנו: לכן אני שמח לשמוע את זה.

יורם מרציאנו: עכשיו אני שומע שזה במשרד השיכון.

יורם מרציאנו: תכף נשמע את נציג משרד השיכון ואולי פעם אחת נגמור את הביורוקרטיה הנוראית שמשרד אחד מפיל על משרד שני.

שוקי אמרני: אני בדבריי לא מטיל אחריות על אף משרד אחר.

שוקי אמרני: כל אחד צריך להיות אחראי בתחום שהמחוקק נתן לו את הסמכויות, נתן לו את האחריות.

שוקי אמרני: אני מדבר כיושב ראש הוועדה המחוזית.

שוקי אמרני: אני חושב ששום משרד לא יכחיש את הדברים שאני אומר.

שוקי אמרני: הנושא של פרדס שניר - הוא דוגמה אחת.

שוקי אמרני: יש לנו דוגמאות נוספות.

שוקי אמרני: תארתי את התהליך שקרה, ואני חושב שכל אחד מבין שמבחינתנו זה הליך חריג.

שוקי אמרני: המחוז שלי הוא מחדרה ועד גדרה ויש לי 52 רשויות מקומיות, מאליכין בצפון ועד חבל יבנה בדרום, למרות ש- 20% מהזמן בתקופות מסוימות מתעסקים בעיר לוד, אבל ישנן עוד רשויות שראוי שנתעסק בהן ולא כל יום יושב ראש ועדה מחוזית נפגש עם נציגי ציבור בכמה פגישות לשם קידום תוכנית מסוימת.

שוקי אמרני: אז זה בהתייחסות שלנו לנושא.

שוקי אמרני: אני אומר - אנחנו אישרנו כוועדה מחוזית להפקיד את התוכנית של פרדס שניר בתנאים.

שוקי אמרני: התנאים צריכים להתמלא.

שוקי אמרני: זו הוועדה המחוזית, אני יכול לעשות מה שאני רוצה.

שוקי אמרני: הסמכות הסובריינית על פי חוק זו הוועדה המחוזית שצריכה לקבל החלטות, והיא הגורם.

שוקי אמרני: לכן, קיבלנו ב- 5 ביולי את המסמכים המתוקנים ואנחנו פועלים במלוא המרץ על מנת לקדם את הנושא.

שוקי אמרני: לסיכום אני רוצה לומר שאי אפשר להתעלם מכך שהוועדה המקומית בעירית לוד ועירית לוד היו קשיים גדולים מאד במהלך השלוש שנים האחרונות אם לא לפני כן.

שוקי אמרני: קשיים גדולים, כאשר אין תקציב - אז גם לוועדה המקומית אין תקציב.

שוקי אמרני: לפעמים היו מצבים שלא היתה להם אפשרות לבצע פעולות בסיסיות בהיעדר תקציב.

שוקי אמרני: לכן צריכים להבין שבמסגרת הזו הפעילות הנורמלית - וחשוב להבין אותה - שהיוזמה צריכה להיות מהעיריה, מהוועדה המקומית, מיזמים בעיר.

שוקי אמרני: כך אנחנו פועלים.

שוקי אמרני: וכאן אנחנו מנסים ליצור משהו הפוך, אבל במסגרת המגבלות שישנן.

שוקי אמרני: בכל מקרה, לסיכום דבריי, כפי שנאמר כאן על ידי חבר הכנסת מרציאנו אני נאלץ לעזוב כי יש לי ישיבה אצל מנכ"ל משרד הפנים לאור המצב.

שוקי אמרני: הסברתי שהמחוז שלי מתחיל מעמק חפר, בצפון, אז ישנם כמה דברים שבגללם אני צריך להיות שם, אבל בכל מקרה אני אומר - -

יורם מרציאנו: אני הייתי רק מציע שתשמע את נציגת משרד השיכון וגם את נציג המנהל.

יורם מרציאנו: רבקה אבלסון - למרות שהודיעה שאולי לא תגיעה, הגיעה וכיבדה אותנו בנוכחותה.

יורם מרציאנו: אני מאד אשמח לשמוע את ההתייחסות שלה לעניין כדי שאתה תוכל להשיב.

יורם מרציאנו: לי חשוב שנוציא את הביורוקרטיה, שנוציא את העגלה התקועה מן הבוץ.

רבקה אבלסון: אני אתחיל מתוכנית האב.

רבקה אבלסון: תוכנית האב שהיא של משרד הפנים והמנהל, וכו' דיברה על הרחבה בעיקר מזרחה, מעבר לכביש 40 לכיוון אדמות בן -שמן, אחיסמך וגינתון.

רבקה אבלסון: בוועדה המחוזית ביקשו מאתנו לעשות בדיקות של איכות סביבה וכל מיני נושאים אקולוגיים שעלו בגלל הקרבה לנחלים, ובשורה התחתונה - ההרחבה מזרחה נדחתה מסיבות אקולוגיות.

רבקה אבלסון: ואז נשארה אופציה יחידה - הרחבה מערבה, לכיוון אדמות עמק לוד.

רבקה אבלסון: זה דיאלוג ארוך.

רבקה אבלסון: אנחנו עכשיו מכינים תוכניות.

רבקה אבלסון: אין לנו - -, עוד אין הסכמות עם עמק לוד, הסיפור הוא לא בידינו.

רבקה אבלסון: אנחנו נקדם את התוכנית - -

יורם מרציאנו: בידי מי זה, לדעתך?

יורם מרציאנו: איפה זה תקוע?

רבקה אבלסון: שינוי גבולות, בדרך כלל - ההעדפה הברורה היא שזה יהיה בהסכמה.

רבקה אבלסון: אין עדיין הסכמה עם עמק לוד לגבי הנושא של ההרחבה.

רבקה אבלסון: בשורה התחתונה זה- מה התמורה שתתקבל עבור מסירת הקרקעות.

רבקה אבלסון: הדיאלוג עוד קיים, הוא עדיין מתנהל.

רבקה אבלסון: לדעתי, הוועדה להחרבת גבולות דיברה על חלק קטן ולא על כלל התחום שאנחנו מתכוונים אליו.

רבקה אבלסון: נצטרך להרחיב את המנדט של הוועדה על שטחים יותר רחבים בידיעה שאולי לא הכל יתקבל, אבל לפחות שיהיה דיאלוג על יותר.

רבקה אבלסון: אנחנו מקיימים רעיונות יחודיים שיהוו גם בסיס לשינוי של הגבולות.

רבקה אבלסון: אני רוצה לומר שאם מישהו חושב שהתהליך ייקח שנה הוא יותר מאופטימי.

יורם מרציאנו: את אומרת שזה תהליך שייקח הרבה זמן, ואנחנו מדברים על תהליך שהתחיל ב-99 ונמשך עד עצם היום הזה, ואנחנו לא מסיימים אותו.

רבקה אבלסון: שינויי הגבולות שהתבצעו עד היום - מידע אישי אני יכולה להגיד - הצליחו איפה שהיתה הסכמה בין הרשויות.

יורם מרציאנו: אני ישבתי כאן כחבר מועצה עד לפני שמונה חודשים.

יורם מרציאנו: אני, לפני שנה וחצי בהיותי חבר מועצה אישרתי פה, במועצה הזו, הרכב משותף של המועצה המקומית לוד מול המועצה האזורית עמק לוד כדי להקים מנהלת משותפת.

יורם מרציאנו: עד כמה שאני יודע, משיחות שאני קיימתי, אנחנו לא תקועים עם נושאים שאין עליהם הסכמה בינינו לבין המועצה עמק לוד.

יורם מרציאנו: אני לא יודע את זה.

יורם מרציאנו: אני יודע שהיתה הסכמה שנקדם פרויקטים שם ביחד.

רבקה אבלסון: פרויקטים תעשייתיים.

רבקה אבלסון: מה עם הנושא של מגורים?

רבקה אבלסון: ללוד אין היום עתודות קרקע למגורים.

רבקה אבלסון: עתודות הקרקע של המגורים הן מועטות ביותר.

רבקה אבלסון: כל החלק של המזרח עליו חשבנו- נפל.

רבקה אבלסון: נשאר החלק המערבי.

רבקה אבלסון: לגבי התעשייה אני יודעת שיש הסכמות אבל לגבי החלקים של המגורים הסיפור לא סגור.

אמיל חדד: אפשר לפרט למה זה נפל, התוכנית המזרחית?

רבקה אבלסון: מסיבות אקולוגיות.

רבקה אבלסון: יש שם מפגעים אקולוגיים.

אמיל חדד: ואי אפשר לפתור אותם?

רבקה אבלסון: לא.

רבקה אבלסון: אין טעם עכשיו להיכנס לזה.

רבקה אבלסון: מה שאני אומרת שזה שצריך לתת מנדט רחב יותר לוועדת הגבולות לדון בהרחבה מסיבית יותר של מגורים, ואני שמה את הדגש כרגע על מגורים, כי זה כרגע ענייננו, מערבה, כדי לנסות ולהגיע להסכמות בין רשויות.

יורם מרציאנו: אבל אומר פה הממונה על המחוז, בהתאם להחלטה שקיבלתם, כאשר שר השיכון היה יצחק הרצוג, עם ראש הממשלה, ובסיור שערכתם כאן, וכל הנושא של הכשרת פרדס שניר ושכונת ס"ח, וכול התכניות האלה.

יורם מרציאנו: גם פה אנחנו לא רואים שיש התקדמויות.

רבקה אבלסון: רגע, נלך צעד צעד.

רבקה אבלסון: לגבי הנושא של תוכנית האב.

יורם מרציאנו: נמצא פה מהנדס העיר שאני מבין שהוא בקיא בפרטים.

יורם מרציאנו: אולי הוא יוכל להאיר את עינינו.

רבקה אבלסון: נכון.

רבקה אבלסון: אז זו סוגיה אחת.

רבקה אבלסון: הסוגיה השניה היא פרדס שניר, שזה לא גבולות, ולא מועצה אזורית.

רבקה אבלסון: הכל שם - - .

רבקה אבלסון: התכנית הזו - התיקונים הוגשו בהתאם לבקשות ולאחר דיאלוג עם כל משרדי הממשלה, שכל אחד ביקש את התיקונים שלו.

רבקה אבלסון: הם הוגשו בתחילת יולי ועכשיו צריך לפרסם את זה להפקדה.

רבקה אבלסון: אם אין מניעה - בוועדה המחוזית, מבחינתה היא יכולה תוך שבוע- שבועיים לפרסם להפקדה את התוכניות, בתקווה שהתושבים לא יתנגדו והתוכנית תקבל תוקף.

יורם מרציאנו: אז כבר השגנו הישג עצום אם זה יגיע לפה עוד שבוע-שבועיים.

בני רגב: התושבים לא יתנגדו.

בני רגב: במה הם יכולים להתנגד?

רבקה אבלסון: כל אדם רשאי להתנגד.

רבקה אבלסון: אני מקווה שלא כי אנחנו הגע נו עם הנציגים של התושבים להסכמה לגבי העקרונות, שבהם דובר שמסדירים מצב קיים, מעבים פוטנציאל ומעבירים תשתית.

יורם מרציאנו: לפי מה שאת אומרת תוך שבוע שבועיים אפשר יהיה להעביר את זה להפקדה במידה ולא יהיו התנגדויות של התושבים - -

רבקה אבלסון: פרסום להפקדה.

יורם מרציאנו: אז אנחנו יכולים לומר כאן שאנחנו מתקדמים עם שכונה שלמה שעליה כבר אין מחלוקת.

יורם מרציאנו: אני מבין שהיא גם ישבה עם נציגי התושבים.

יורם מרציאנו: אולי נשמע את המהנדס.

שוקי אמרני: אני חושב שהדברים נאמרו, ובהמשך - אנחנו קיבלנו את התוכניות המתוקנות והמסמכים

יורם מרציאנו: יש את הנושא של התנגדות התושבים להקמת הקיר.

אוריאל בן חמו: וכל עוד זה לא ייפתר- התוכנית הזו לא - - למעט מתקן אחד שמאושר - כל המבנים לא יאושרו.

אוריאל בן חמו: - - הכל תקוע.

יורם מרציאנו: העיריה תצטרך לגלות מנהיגות, לשבת עם נציגי התושבים ולראות איך אנחנו מגיעים לפשרה עם נציגי התושבים כי בסוף זה נוגע לכל התושבים.

בני רגב: אתה יודע שזה נמצא בבג"ץ .

בני רגב: יש צווי מניעה/

יורם מרציאנו: מי שהגיש את הבג"ץ זה תושבים.

יורם מרציאנו: צריכה להיות פה פשרה כי אי אפשר מצד אחד להגיד שלא פותרים את הבעיות ומצד שני ללכת לבג"ץ ולתקוע את זה.

יורם מרציאנו: צריכה להיות פה איזושהי פשרה של התושבים בעניין הזה.

יורם מרציאנו: הם גם צריכים לתרום את חלקם למאמץ המשותף להכשיר את העניין.

יורם מרציאנו: ויושבים פה נציגים של המגזר הערבי שאני בטוח שיידעו לעשות את זה ולהעביר את המסר.

שוקי אמרני: מה שקורה לגבי הגדר, הרי זה הגיע לבג"ץ, ובג"ץ נתן הנחיה לוועדת הערר לקיים דיון חוזר.

שוקי אמרני: ועדת הערר קיימה דיון, החליטה מה שהחליטה שוב ונאמר עכשיו לקיים דיון חוזר כדי להתייחס גם להיבטים החברתיים, וזה נקשר לדברים שאמרת עד כמה ההתנגדות תימשך.

שוקי אמרני: אנחנו, דרך אגב, במסגרת הפעולות יחד עם משרד השיכון עשינו עוד פעולה אחת כדי למנוע.

שוקי אמרני: לקחנו את השכונה הזו וחילקנו אותה לשישה מתחמים כדי שנוכל לסייע מהר יותר בתוכנית האישור.

שוקי אמרני: אני מקווה מאד שהסוגיה הזו תיפתר ואז הנושא הזה ייתן מענה ל- 3,500 יחידות דיור במגזר הערבי שזה בהחלט - -

יורם מרציאנו: אתה יודע להגיד לנו בלוחות זמנים?

יורם מרציאנו: בוא נאמר שעוד חודש מהיום אנחנו מכנסים את הוועדה שוב, ואז נבוא לפה אם תשובות שהנושא כבר עבר בתוך הוועדה המחוזית להפקדה?

רבקה אבלסון: לדעתי לא צריכה להיות בעיה.

יורם מרציאנו: יפה, אז אני רוצה שלפחות מבחינת קיום וביצוע ומעקב של דברים שבישיבה הבאה אנחנו נבוא לפה עם ביצוע של משהו.

יורם מרציאנו: הרי בצדק יבוא ראש העיר בעוד חודש, ויקימו נציגי הציבור ויגידוף אתם באים לפה, מדברים ובסוף לא קורה כלום.

יורם מרציאנו: ואני אומר לכם שהוועדה הזו בגיבוי מלא של יושב ראש הוועדה יחד עם חבריי, חברי הכנסת שנמצאים פה, באנו על מנת לעקוב כדי שיהיה ביצוע של עבודה בשטח.

יורם מרציאנו: בעניין הזה לא נתפשר, כי זה מה שאנחנו מתבקשים לעשות.

יורם מרציאנו: אנחנו לא מבצעים, אנחנו רק יכולים לפקח.

יורם מרציאנו: ואני אומר לך, אדוני המפקח על המחוז, וגברתי - אם תצרכו לשבת עוד פעם ועוד פעמיים, ללוד יש בעיות אחרות, ובלוד צריך לתת טיפול סופר דופר דחוף.

יורם מרציאנו: לכן אני מבקש שבישיבה הבאה נבוא לפה עם תשובות בעניין הזה, שזה בוצע.

אריאל בן חמו: יש דברים תלויים ויש דברים בלתי תלויים.

אריאל בן חמו: התלויים, הם מה שציינת.

אריאל בן חמו: הבלתי תלוי הוא שבית המשפט פסק להוריד את הקיר, ועכשיו, תושבי ניר צבי פנו לבית המשפט, לבג"ץ, לגבי הנקודה הזו.

אריאל בן חמו: הנושא הזה יוכל להתמשך גם חצי שנה ושנה, ואנחנו פה עדיין תקועים בנושא של הקיר.

אריאל בן חמו: כל עוד הנושא לא יבוא לפתרון מבחינת המחוז - אני מניח, הנושא הזה תקוע.

דב חנין: אני לא מבין מה הקשר בין הקיר לבין - -

יורם מרציאנו: אם אנחנו רוצים ליצור ביורוקרטיה, אנחנו נבנה את הקיר.

יורם מרציאנו: מה שצריך אולי לעשות זה שהעיריה, באמצעות היועצת המשפטית שלה, יחד עם הממונה על המחוז, באמצעות היועצים המשפטיים שלו - שייגשו לאותו בג"ץ ויגידו שזה לא תנאי להתחלה של חיים של 3,500 בתים בשכונה מסוימת שיש עליה פתרון.

יורם מרציאנו: ומה יקרה אם בית המשפט ימשוך את זה על שנתיים?

יורם מרציאנו: ליצור ביורוקרטיה זה הדבר הכי קל אבל למנוע חסמים אפשר גם לעשות בצורה חכמה ובשכל, תאמין לי, אדוני, מנכ"ל העיריה.

יורם מרציאנו: לכן יש פה את שוקי אמרני שיש לו יועצים משפטיים משלו, ויש פה את משרד השיכון ואת נציג העיריה - שיתייעצו היועצים המשפטיים, שיכינו נייר עבודה לבג"ץ, ושיורידו את החסם הזה.

יורם מרציאנו: אני לא חושב שזה תנאי, בכלל.

יורם מרציאנו: אני גם מכיר את השכונה, תאמין לי.

יורם מרציאנו: החומה לא מפריעה שם, עם כל הכבוד - זה לא מפריע.

אריאל בן חמו: אני מסכים.

יורם מרציאנו: לכן נמצא פה הממונה על המחוז, יחד עם נציג משרד השיכון והעיריה, שהם יובילו את זה.

יורם מרציאנו: לכן אנחנו כאן.

רוני גינצבורג: אני מהנדס עירית לוד.

רוני גינצבורג: אני כבר בתפקיד זה החודש ה-11 ומחובתי להדגיש איזשהו דבר.

רוני גינצבורג: אנחנו מדברים עכשיו על תוכנית אב, שבמצב הנוכחי לא נותנת לנו שום מענה.

רוני גינצבורג: נדחתה בקשה של העיריה - משרד הבינוי והשיכון לקרקעות במזרח לוד, כשבעצם, נכון להיום לעיר לוד אין שום עתודות קרקע.

רוני גינצבורג: לעיר בסדר גודל כמו לוד - אנחנו צריכים בין 10 ל-15 אלף יחידות דיור.

רוני גינצבורג: נכון להיום, לוד מערב, זה בסך הכל 1,600 יחידות דיור, במקרה הטוב.

קריאה: לוד מערב זה לא הפתרון של העיר.

רוני גינצבורג: רבותיי, בואו נדבר בפרופורציה, אם אנחנו מדברים על לוד מזרח ולוד מערב אנחנו צריכים לייצר עתודות קרקע לעירית לוד לא פחות מ- 15 אלף יחידות דיור, ולהתעסק עם איזה מגרש של שטח שהוא בסך הכל 600-800 דונם שייתן מענה ל-3-4 שנים זה לא פתרון בכלל, וזה לא המטרה של תוכנית האב.

רוני גינצבורג: אז אני מבקש שהוועדה המחוזית, המנהל ומשרד הבינוי והשיכון - שיבדקו את זה בהיקף יותר רחב.

רוני גינצבורג: שבעצם תהיה לנו תוכנית אב אמיתית ולא תוכנית אב דימיונית שבעצם נוכל לממש את הזכויות שלנו.

שוקי אמרני: תכינו תוכנית אב.

רוני גינצבורג: אתם דחיתם את זה.

רוני גינצבורג: לוד מזרח נפלה בגלל כל הסיבות.

שוקי אמרני: אבל הסבירו לך שיש שם סיבות שאי אפשר לעשות.

שוקי אמרני: תכינו תוכנית מתאר, אנחנו לא מכינים תוכניות מתאר לרשויות המקומיות.

שוקי אמרני: הרשות המקומית צריכה להכין תוכנית מתאר, להגיש לנו, והתפקיד שלנו לדון בה ולהגיד אם היא תואמת את התמ"מ או לא תואמת.

רוני גינצבורג: לאיזה כיוון לתת תוכנית?

רוני גינצבורג: למערב?

רוני גינצבורג: - אנחנו תקועים עם עמק לוד - -

רבקה אברמסון: אם ניצמד על התמ"מ אז חבל על הזמן, אין לנו שום - -

שוקי אמרני: יש גם הקלות בתמ"מ, אבל מי שצריך להגיש תוכנית מתאר זה משרד השיכון והוועדה - לא גורם אחר.

קריאות: - - -

רוני גינצבורג: בתמ"מ אשר לדון מחדש פעם בשנתיים.

רוני גינצבורג: רק ב- 2007 אנחנו יכולים - -

יורם מרציאנו: מעבר לישיבה שבאה לפה ועדת הפנים, אנחנו לא על תקן של גננת, עם כל הכבוד - היו ישיבות מקדימות בינך לבין המחוז?

יורם מרציאנו: יש לכם איזשהו נייר עבודה משותף?

יורם מרציאנו: זה אל"ף-בי"ת.

קריאות: - - -

יורם מרציאנו: אדוני, ראש העיר - אתה שומע את המהנדס שלך מחד אומר משהו, את הממונה על המחוז מצד שני אומר משהו, נציגת משרד השיכון אומרת דבר שלישי, ואנחנו יוצרים פה דבר אחד שאין בו שום הסכמה.

יורם מרציאנו: אנחנו לא על תקן של גננת.

יורם מרציאנו: אנחנו באנו לסייע לעיר לצאת מהמצוקות שלה ולקדם לה פרויקטים.

יורם מרציאנו: במצב עניינים כזה אולי כדאי שתהיה יותר מישיבה אחת בין כל הגורמים הרלבנטיים כדי לדון בתוכניות עבודה משותפות, שיד ימין תדע מה עושה יד שמאל, ויד שמאל תדע מה עושה יד ימין.

בני רגב: אני לא מכיר מאז שאני מכהן שהממונה על המחוז באמת מקדיש ימים כלילות לעניין הזה, והדברים לא תלויים בו, גם.

בני רגב: אם לוד מזרח - לא נוכל להפשיר קרקעות שם, אנחנו משלים את עצמנו, בחל על הזמן.

אמיל חדד: הלכה העיר, תסגרו את העיר.

בני רגב: אתם צריכים להבין - אנחנו מדברים על אוכלוסייה בינונית וחזקה.

בני רגב: בואו נהיה גלויים.

בני רגב: אם אנחנו מדברים על אותם אנשים חזקים - הם לא יעברו לגור בלוד מערב.

בני רגב: חבל על הזמן.

בני רגב: אוכלוסייה חזקה לא תבוא לגור בלוד מערב.

רוני גינצבורג: היתה פגישה בוועדת לו"דים בנוכחות של מנהלת המחוז.

רוני גינצבורג: רבותיי, הדברים ברורים וידועים בכל רמה ובכל דרגה.

רוני גינצבורג: אנחנו צריכים לקבל החלטה, חריגה ביותר, כמו שמחוז מרכז וכמו שאתם יודעים לקבל החלטה לגבי פרדס שניר - גם לגבי עתודות קרקע לעיר לוד.

רוני גינצבורג: אין דבר כזה ולא יכול להיות מצב שנכון להיום, אפילו בקנה, למשך שלוש שנים, אין לנו עתודות קרקע לכמה שכונות חדשות.

רוני גינצבורג: לגבי 1300- ל"ד 1300/1 היא בתוקף, ול"ד 1300/15 - מדובר על מסגד, זה תב"ע שבתוקף.

רוני גינצבורג: כל החלקים האחרים - שבעצם - -

יורם מרציאנו: אתה יכול לפרט - איפה נמצא כל דבר?

יורם מרציאנו: אנשים רוצים לדעת.

רוני גינצבורג: יש פה מפה.

רוני גינצבורג: כל שכונת פרדס שנים מחולקת למבננים.

רוני גינצבורג: כל מבנן , לגופו של עניין, נבדק על ידי נציגים של הוועדה המחוזית והגורמים הרלבנטיים.

רוני גינצבורג: המבנן שנקרא מבנן 1 והוא במסגרת ל"ד 1300/1 מאושר על ידי ועדה מחוזית וזה התב"ע - - .

רוני גינצבורג: על פי התב"ע הנוכחית התושבים - - ולא מגישים.

רוני גינצבורג: אל"ף- אין פיקוח, ובי"ת- מסיבות אחרות, אני לא רוצה להיכנס לזה.

יעקב אפרתי: כמה יחידות זה?

רוני גינצבורג: כמעט 1000 יחידות דיור, וזה מיועד למגזר הערבי.

בני רגב: בוא תדייק.

בני רגב: זה לא אלף יחידות דיור.

בני רגב: זו לא בנייה חדשה.

בני רגב: אנחנו מדברים על עובדה קיימת.

יעקב אפרתי: אבל בני, לא עשית את התוכנית הזו אלא כדי להכשיר את המצב

בני רגב: נתנו לגיטימציה לבניה הקיימת.

בני רגב: בפרדס שניר לא נשאר דונם אחד ש - -

רבקה אבלסון: אבל 300 יש.

בני רגב: לא אלף.

יורם מרציאנו: אף אחד לא יכול להגיד במדויק כמה יש.

קריאות: - - -

יורם מרציאנו: אומר לי הממונה על המחוז - היות וועדת הפנים לא באה להחליף את ועדות התכנון, לא המחוזיות, לא ועדה ארצית - זה לא התפקיד שלנו, אומר לי הממונה על המחוז שעד הישיבה הבאה הוא עצמו יזמן ישיבה בנושא התכנון אצלו במחוז עם כל הגורמים, ואנחנו נשמח שבישיבה הבאה תבואו עם תשובות.

יורם מרציאנו: הוויכוח הזה הוא לא לכבוד השולחן הזה.

יורם מרציאנו: חברה', מספיק.

יורם מרציאנו: זה פשוט לא נראה רציני שאנחנו באנו לעסוק פה בנושא של תכנון.

יורם מרציאנו: אדוני, תודה רבה לך.

יורם מרציאנו: אתה תשב אצל הממונה על המחוז.

יורם מרציאנו: - -

דב חנין: אני רוצה לומר שני דברים.

דב חנין: אחד -בשם כל חבריי בוועדת הפנים, ואני חושב שזה מסר מאד חשוב לכל נציגי משרדי הממשלה וגם לחברי מועצת העיר לוד.

דב חנין: אני יודע שגם בעבר הוועדה עסקה בעייני לוד.

דב חנין: אנחנו מתכוונים לעסוק בנושא הזה אחרת.

דב חנין: חבר הכנסת היו"ר יורם מרציאנו - שאומר בראש ועדת המשנה, אני אומר את הדברים לאור היכרות עם גישתו - הכוונה היא לא להתעסק מדי פעם כאשר מתעוררת איזושהי בעיה ועולה לכותרת העיתון.

דב חנין: הכוונה היא להתעסק באופן רצוף, צמוד ושיטתי במעקב אחרי מה שמתרחש כאן.

דב חנין: לכן אני אומר לכם את זה מראש.

דב חנין: אנחנו מצפים בפגישה של עוד חודש, עוד חודשים - בכל פגישה לראות תשובות לשאלות שעולות.

דב חנין: אנחנו לא רוצים לחזור בעוד חודש על הסרט של היום ולא רוצים היום לחזור על הסרט של לפני חודש.

דב חנין: זה חשוב מאד כדי למנוע אי הבנות ואי נעימויות מצד כולנו.

דב חנין: הגישה של הוועדה הזו, ושל חבר הכנסת מרציאנו בראשה - היא שונה, וחשוב לי שהדברים יובנו.

דב חנין: אני אומר את הדברים האלה בשם כולנו.

דב חנין: מעבר לכך - כמה דברים בשמי - אני לא מסכים עם ההנחה שהוצגה כאן שהבעיה המרכזית של לוד היא הרחבה ושטחים נוספים במזרח או במערב.

דב חנין: אני חושב שהבעיה המרכזית של לוד היא אחרת.

דב חנין: אני חושב שהבעיה של לוד היא בגרעין, במה שקיים היום, איפה שאנשים חיים כיום.

דב חנין: אני אומר לכם - אני לא אומרת את זה באופן תיאורטי.

דב חנין: אני אומר את זה מתוך שיחות עם אנשים שחיים כאן.

דב חנין: יש משהו לא תקין במה שמתרחש פה בעיר הזו.

דב חנין: יותר מדי מתייחסים לאזרחים כאל נתינים ופחות כאל תושבים.

דב חנין: פחות מדי מקשיבים למה שיש להם להגיד.

דב חנין: בתמצית אני רוצה לשים מאד בקיצור מה הן 4 הבעיות העיקריות שנראות לי, והן לא בעיות של הרחבה ולא בעיות של תוכני תאב, כפי שתואר כאן.

דב חנין: אפשר להרחיב את לוד מערבה ומזרחה, והיא תישאר עם אותן בעיות בדיוק, בלי שפתרנו שום דבר.

דב חנין: יש ארבע בעיות: מצב העיריה והשירותים לתושבים.

דב חנין: יש פה מצב של קריסה.

דב חנין: העיריה בתוכנית הבראה, יש בעיות פנימיות של העיריה.

דב חנין: התוצאה, מבחינת התושבים - שהם לא מקבלים שירותים.

דב חנין: זה מצב בלתי אפשרי.

דב חנין: אם המצב הזה יימשך, לא משנה כמה שטחים נוספים לוד תקבל - אנשים לא יוכלו לחיות פה, ויברחו מהעיר הזאת.

דב חנין: נקודה שניה -תוכניות המתאר.

דב חנין: בלי קשר לשאלה האם מרחיבים או לא מרחיבים את לוד מזרחה או מערבה, צריך לאשר תוכניות מתאר לעיר הבנויה.

דב חנין: מה עושים בשטחים הקיימים?

דב חנין: להכשיר את אותה בניה שקיימתף שנעשתה בידי אנשים שלא היתה להם אופציה אחרת ובנו שלא בהיתרים.

דב חנין: לעשות מורטוריום מוחלט על צווי הריסה שקיימים היום.

דב חנין: אני ראיתי כמה בתים פה שנהרסו בלוד, ואני חייב לומר לכם: אני לא הבנתי למה הרסו אותם.

דב חנין: בתים שנמצאים בתוך אזור - שמסביב, אותם בתים.

דב חנין: למה בחרו דווקא את הבית הזה?

דב חנין: דברים חסרי היגיון לחלוטין.

דב חנין: אני אומר שאם לא נותנים תשובה רוחבית, צריך קודם כל להפסיק עם צווים ההריסה הקיימים.

דב חנין: זה מתקשר, כמובן, לנושא של המיעוט הערבי בלוד.

דב חנין: יש פה נושא שיכול להיות לנכס של העיר לוד, העובדה שהעיר הזו היא כל כך מעורבת - יש בה יהודים, ערבים, עולים.

דב חנין: זה יכול להיות נכס תרבותי.

דב חנין: העיר לוד היא לב הארץ.

דב חנין: זה יכול להיות מקום נפלא.

דב חנין: צריך להתייחס לסוגיה הזו כאל מקור של עושר כאל מקור של התפתחות.

דב חנין: וכמובן - נושא ציבור העולים.

דב חנין: גם בגני אביב וגם במקומות אחרים הולכות ומצטברות בעיות חברתיות קשות.

דב חנין: כדי להתמודד אנחנו צריכים ללכת לשם, ללכת פנימה, לא ללכת החוצה.

דב חנין: צריך לראות איך פותרים את הבעיות בתוך העיר לוד.

דב חנין: זה עניין, באמת, של התמודדות רב מערכתית.

דב חנין: אני חוזר ואומר פה בשם כולנו - אנחנו מתכוונים לעשות את כל מה שאנחנו יכולים לעשות כחברי כנסת בכדי גם לעזור בנושאים האלה, גם ללחוץ איפה שצריך, גם לצעוק איפה שצריך, ולהמשיך ללוות את הנושא.

אמיל חדד: הערה אחת- גברתי, ממשרד השיכון.

אמיל חדד: אומרים שהבנת השאלה היא 50% מהתשובה.

אמיל חדד: לפי דעתי, כל מי שיושב פה לא יודע מה קורה בעיר לוד.

אמיל חדד: אתם חיים באיזושהי בועה, מתארים איזה שהם דברים שהם לא מציאותיים, ואם תיתן לי זכות דיבור אחר כך, אני אפרט.

אמיל חדד: בתוך בועה אנחנו חיים.

יורם מרציאנו: אנחנו נצטרך להיפרד מהממונה על המחוז, מר אמרני, כאר הוא מבטיח לי לזמן את כל הצדדים כדי לעסוק בנושא התכנון של העיר וקידומו עד הישיבה הבאה שיש לנו, ולבוא לפה עם תשובות.

שוקי אמרני: חשוב לוועדה כאן ולכל ועדה אחרת להגדיר את אותן משימות שמגדירים במסגרת האחריות והסמכות של כל אחד, שלא ייווצר מצב שכולם אחראים ואז אף אחד לא אחראי.

שוקי אמרני: דבר שני - האחריות צריכה להיות במסגרת הסמכויות.

שוקי אמרני: כל אחד והסמכויות שלו.

שוקי אמרני: למרות כל זאת אני אומר - עד הישיבה הבאה אני אזמן ישיבה עם כל הגורמים, כולל לוחות זמנים, ונגדיר בדיוק מי אחראי על מה ומה צריך לעשות בנושא.

שוקי אמרני: ככל שהדברים תלויים בוועדה המחוזית, שום דבר לא מעוכב ואנחנו נבצע את הפעולות שלנו.

קריאה: אם אפשר לקבל תשובה לגבי הכביש המקשר - -

יורם מרציאנו: תדבר עם המהנדס, שיעלה לו את זה בישיבה, מולו.

יורם מרציאנו: תעבדו מסודר .

שרה מרום שלו: אני כבר כמה פעמים יושבת בוועדת הפנים ואנחנו מדברים על לוד.

שרה מרום שלו: ידוע לי כבר הרבה שנים שלוד היתה בקשיים גדולים ואנחנו יודעים גם למה- לוד היא עיר מעורבת, וזה ברור שבעיר מעורבת יש קושי, אבל אפשר בהחלט לפתור את הבעיות.

שרה מרום שלו: אנחנו בסך הכל ביחד, ואת זה אי אפשר לשנות.

שרה מרום שלו: אם העיריה תעשה את תוכנית המתאר שלה ויהיו לה בעיות אחר כך, אז היא יכולה בהחלט לפנות למשרד הפנים, ולטעון על הבעיות.

שרה מרום שלו: אבל כשאנחנו עושים את כל המשרדים יחד כל אחד אומר דבר אחר ואנחנו בסופו של דבר לא מגיעים להסכמה.

שרה מרום שלו: אז תיראו קודם כל - העיריה ורק העיריה יכולה לעשות זאת - לקשר בין כל המוסדות ולבוא אתם להסכמה ואחר כך, אם תהיינה בעיות - תפנו לוועדת הפנים ובאמת נעשה את הכל עבורכם.

נאדיה חילו: אני מברכת על הדיון הזה, שהוא לא הראשון.

נאדיה חילו: זה הדיון השלישי שאני משתתפת בו.

נאדיה חילו: יש לי רקע והיכרות עם העיר, שאני מוכרחה להגיד שאני פשוט אוהבת אותה.

נאדיה חילו: אני מוכרחה לומר, קודם כל, שלא צריך לראות ברב תרבותיות היפה שפה כנטל אלא נכס.

נאדיה חילו: בהתאם לנקודה הזו אפשר גם להתייחס התייחסות אחרת.

נאדיה חילו: ברור, חלק מהמצב שהוזכר פה, על ישי הגופים השונים, אבל המשותפים, והמערכות השונות שהתבטאו כאן - חלק מהדברים שמענו בעבר.

נאדיה חילו: גם חברי, חבר הכנסת דב חנין, וגם היו"ר יורם מרציאנו - הציגו גישה שאני מסכימה אתה, שאנחנו פה, הוועדה, לא כדי לשמוע סקירות של מערכות ובעייתיות חוזרת, אלא גם לנסות ולהתקדם ולראות איך המערכות מתמודדות, גם על ידי פתרונות יצירתיים כי הבעיות פה הן באמת אולי קשות שדורשות מסלולים שהם לא מסלולים רגילים של התייחסות, כפי שהמשרדים יודעים, אלא שלפעמים יש צורך בסטיות לאור הבעיות המאד רחבות.

נאדיה חילו: ואני רואה את זה בשני מסלולים: קודם כל צריך ליישר קו ואת הבעייתיות הקיימת חייבים לפתור במובן כזה או אחר - אם זו הבניה הלא חוקית אז ברור לכולנו - אין אף גורם פה יכול להעלות על דעתו שיהרסו את כל הבניה הבלתי חוקית ויתחילו מהנקודה הזו.

נאדיה חילו: אז קודם כל, יש בהיסטוריה - מה ש'קיים, לנסות ולתת פתרון, ושהפתרונות יהיו יצירתיים ורב מערכתיים.

נאדיה חילו: ובמקביל - לא לחכות, לדבר על התכנון העתידי, מה הלאה.

נאדיה חילו: התכנון העתידי אמור לקחת בחשבון את יישור הקווים ואת הבעיות שצריך לפתור.

נאדיה חילו: הוזכר כאן הנושא של הבעיות החברתיות.

נאדיה חילו: תשאלו אותי מה מקרין על מה?

נאדיה חילו: אני עובדת סוציאלית, וגם עבדתי כאן באזור - אני מכירה את העניין מקרוב.

נאדיה חילו: אני חושבת שהפן הזה של הבעיות החברתיות הוא מאד כבד בעיר לוד.

נאדיה חילו: אני לא חושבת שכל האחריות לעניין מוטלת על ראש העיר.

נאדיה חילו: הוא אחראי, הוא בראש מערך עירוני, הוא אמור למשוך את המושכות, אבל הבעיות לא נוצרו ביום יומיים, אלא זו הצטברות מאד רצינית של עוצמות ובעיות בהרבה תחומים ויש הרבה גוונים, במשך הרבה מאד שנים, שהנושא של הדיור נותן להם רק את הנפח הנוסף, ורק מחמיר את המצב.

נאדיה חילו: לא נחה דעתי מהוויכוחים פה בין המשרדים.

נאדיה חילו: אנחנו לא באים פה להתערב, זה לא בסמכותנו.

נאדיה חילו: אין לנו סמכויות, ואנחנו לא מתכוונים לבוא ולהסדיר ולהיכנס פה לדפוסי הפעולה.

נאדיה חילו: אני חושבת שזו חובתם.

נאדיה חילו: אנחנו גוף שעוקב, מבקר, מנחה ומדווח, ואיפה שצריך להתערב - מתערב, אבל אנחנו לא גוף שמסדיר את כל ההתנהלויות היום יומיות .

נאדיה חילו: ברור לי שהשותפויות בין המשרדים השונים והגורמים שישבו פה הם חובה, חובה להתקדמות ולביצוע יישום התוכנית.

רבקה אבלסון: אני רוצה להגיב לדברים של חברי הכנסת.

רבקה אבלסון: אל"ף, אני לא חושבת, ואני מצטערת שזה הרושם שהתקבל - שיש חילוקי דעות בין המשרדים.

רבקה אבלסון: אין חילוקי דעות בין המשרדים.

מרינה סולודקין: אבל אנחנו שומעים.

יורם מרציאנו: שמענו אתכם.

רבקה אבלסון: לא היו חילוקי דעות בינינו לבין משרד הפנים לגבי העניין של אל"ף - איך קיבלו פרדס שניר - - הדברים נעשים.

רבקה אבלסון: אני מקווה שבחודש הבא נראה את הפרסום בעיתון, ובא לציון גואל.

רבקה אבלסון: לגבי הנושא של תוכנית האב- היתה החלטה של הוועדה המחוזית לגבי הנושא של מזרחה.

רבקה אבלסון: אני חוזרת ואומרת - מסיבות אקולוגיות צריך לבחון אלטרנטיבות אחרות.

רבקה אבלסון: הנקודה שהועלתה כאן זה הנקודה של האם אנחנו מסתכלים פנימה לתוך היישוב או שאנחנו בוחנים אופציה החוצה.

יורם מרציאנו: זה הא בהא תליא.

רבקה אבלסון: זה מה שאני רוצה להגיד.

רבקה אבלסון: אני, במקרה, מעבר לתפקיד שלי, או בנוסף, כמנהלת מחוז - אני גם מתכננת ערים.

רבקה אבלסון: אי אפשר להפריד בין הדברים .

רבקה אבלסון: אי אפשר להגיד - נסתכל פנימה ולא נחשוב איך אנחנו עושים את הדברים בחוץ, כי הדברים רק בפנים לא יכולים להתבצע, בלי ההסתכלות החוצה.

רבקה אבלסון: ואכן אנחנו עושים את זה, עם מנהל מקרקעי ישראל - את הבחינה פנימה.

רבקה אבלסון: אנחנו עושים תוכניות להסדרת מצב קיים, הדברים נעשים בתיאום מלא אתנו - של הסדרה של מצב קיים עם פוטנציאל הגדלה בתוך העיר, אם זה מע"ר 4 ו-5, ואם זה מע"ר 8 ו-10, ובפרדס שניר - הסדרה, בשכונת הרכבת - הסדרה.

אמיל חדד: מי יקנה את זה?

אמיל חדד: אתם רק מדברים ומדברים.

יורם מרציאנו: בנו שכונה שלמה מול בית הספר "המאירי" , פה קנו שכונה שלמה.

יורם מרציאנו: עם כל הכבוד לך, אדוני.

רבקה אבלסון: אז זה דבר אחד, ובמקביל - אנחנו מחפשים גם את הרזרבות, כי בלי הרזרבות הכלכליות העיר הזו חנוקה, ולא תגיע לשינוי שאנחנו כולנו מייחלים לו.

יורם מרציאנו: אני חושבת שמיצינו את עניין התכנון, עם כל ההצגה של הממונה על המחוז.

יורם מרציאנו: אני מבקש שנתקדם עם פרויקטים שאנחנו מנסים להוביל בעיר.

יורם מרציאנו: נמצא פה יעקב אפרתי, מנכ"ל מנהל מקרקעי ישראל, שהוא בכבודו ובעצמו מגיע לכל ישיבה כדי להוביל את העניין.

יורם מרציאנו: זה רק מעיד על הרצינות של מנהל מקרקעי ישראל וההתייחסות שלה לעיר לוד.

יורם מרציאנו: אנחנו מבינים שהתחלתם בפרויקט אחד של פיילוט, כאשר היה כאן ביקור של שר השיכון, שהוא גם ממונה על המנהל, בשכונת רמז.

יורם מרציאנו: אני רק רוצה לומר שאני מקווה מאד שאנחנו לא עוצרים רק ברמז, כי הבעיות של לוד הן בכלל העיר ולא רק בשכונת רמז, שהיא שכונה אחת קטנה שלא מעידה על כלל הבעיות בעיר לוד, ואני אשמח מאד לשמוע מעבר לשכונת רמז על פרויקטים נוספים שמתכוון המנהל להעביר בעיר לוד בשנה - שנתיים הקרובות.

יעקב אפרתי: אז כמו שאמרנו - שכונת רמז היא פיילוט, השר לקח את זה על עצמו כפיילוט.

יעקב אפרתי: ההגדרה היא באמת לימוד של נושא, להתמודד עם מציאת פתרונות שחלקם לא קונבנציונליים, זה לא פשוט - כולל להתמודד עם האנשים שיש להם היום צווי הריסה, ואיך מסדירים להם, אם אפשר להגיע להסדרה, כולל השלמה של כל הפיתוח של השכונה, שמי שמכיר יודע שהפיתוח שם הוא לא פיתוח שראוי לשכונה.

יעקב אפרתי: אז בעיקרון, יוביל את הפרויקט הזה דווקא משרד השיכון.

יעקב אפרתי: מבחינתנו - אני מוכן להתנדב להסביר בשמם.

יעקב אפרתי: בשלב ראשון - כל דיירי הדיור הציבורי תינתן להם הזכות לקנות את הדירה שהם גרים בה.

יעקב אפרתי: כל מי שגר שם, בדירות "עמידר" שנכון להיום היו מנועים ממכר - אנחנו נשחרר את זה, ו "עמידר" תמכור לכל דייר שרוצה לקנות.

נאדיה חילו: יש ביקוש?

מרינה סולודקין: זה רק בלוד, במבצע?

יורם מרציאנו: אני מודה לך, אדוני שאתה מקדם את הצעת החוק שלי ושל חבר הכנסת רן כהן שעברה קריאה ראשונה.

יורם מרציאנו: אז זה פה בעצם הופך להיות הלכה למעשה.

יעקב אפרתי: משמעות העניין היא שאנשים צריכים באותה הזדמנות לרכוש את הקרקע, כמובן - בהנחות משמעויות, וכמובן גם להכשיר את מה שלא כשיר היום - תוספות הבניה שהן לא בהיתר, לא בתשלום.

יעקב אפרתי: ינסו להשיג לזה היתרים.

יורם מרציאנו: אדוני מתייחס עכשיו רק לשכונת רמז?

יעקב אפרתי: מכירת המגרשים הפנויים, כולל אלה שנהרסו - ייצאו למכרזים לבני המקוםץ אני מקווה שהמכרזים האלה ייצאו תוך פרק זן קצר.

בני רגב: גם לגבי אלה שהוקפאו, על פי דרישת השר.

יעקב אפרתי: המגרשים הפנויים הם הכי -- .

יעקב אפרתי: נוציא אותם למכרז, ואנחנו מקווים שכמו במכרזים הקודמים שאנשים רכשו ובנו שם דירות לתפארת, כך יהיה גם בפעם הזאת, זה יהיה חוקי, כדת וכדין, ואני מקווה שלא יהרסו להם לעולם.

יורם מרציאנו: כמה בתים חוקיים ולא חוקיים יש שם, בשכונה?

יעקב אפרתי: לפי הנתונים של "עמידר" יש כ-39 נכסים בשכונת רמז, לא כולל מגרשים פנויים.

יורם מרציאנו: ואתה רוצה גם את המגרשים הפנויים, עכשיו.

קריאות: - - -

יורם מרציאנו: אדוני יוכל לגעת בלוחות זמנים?

יעקב אפרתי: המכרזים אמורים לצאת תוך חודשיים -חודשיים וחצי.

מנחם לויזון: - - -

יעקב אפרתי: תוך חודש חודשיים אנחנו נהיה עם מכרזים.

יעקב אפרתי: לגבי התחלת המכירות - אני חושב שהשר כבר קיבל את ההחלטה, ומבחינתנו, כל מי שגרם בשכונת רמז ומעוניין לקנות את ביתו, צריך לפנות ל "עמידר" ולהתחיל להתעניין, לקבל הצעות מחיר ולקדם את המהלך הזה שם.

יורם מרציאנו: אדוני יודע לגעת במחירים - פלוס מינום?

יעקב אפרתי: אני לא יודע.

יעקב אפרתי: לגבי כל - - ויש צווי הריסה - קודם כל - שלב ראשון, לכנוס אל השטח התב"עי.

יעקב אפרתי: שלב ראשון, כדי להוכיח רצינות - הם צריכים לכנוס אל השטח התב"עי.

יעקב אפרתי: ברגע שיכנסו לשטח התב"עי, השר יציע להם לקנות את זה במחיר של 150%.

יעקב אפרתי: אם יקנו את זה - הסדירו את העניין, אם לא - צווי ההריסה ייכנסו לתוקף.

אמיל חדד: כל הכבוד.

יעקב אפרתי: זה ההסדר כפי שמסתמן, אנחנו מקווים - -

קריאה: אפשר לחזור על הנקודה?

קריאה: היא מאד חשובה.

קריאה: אפשר להבהיר אותה?

בני רגב: הוא מדבר על רמז, כן?

יעקב אפרתי: אני מדבר על הפיילוט בשכונת רמז.

יעקב אפרתי: אני מדבר על מבנים בנויים שיש להם צווי הריסה.

יעקב אפרתי: השר הנחה להודיע לאנשים שאם הם רוצים, בשלב הראשון, לגלות נכונות, כדי שנטפל בהם - שהם כונסים אל השטח התב"עי, אל המגרש, גבולות המגרש, מפרקים את הגדרות שהם בנו כאשר הם נכנסו במגרש אחר.

יעקב אפרתי: הם יצטרכו לשלם ערך מגרש של 150%, ויוכלו להכשיר את ה - - כל השכונה תקבל שדרוג של פיתוח.

יעקב אפרתי: אני לא יודע אם המשרד החליט על מה להטיל, אבל לפי דעתי הם יטילו על זה או על "עמידר, או על - -

נאדיה חילו: זה ריאלי, 150% בהתחשב שיכולות הכלכליות של התושבים?

יעקב אפרתי: לפי הבניינים שהם בנו זה ריאלי מאד.

מוחמד אזברגה: לא, לא.

יורם מרציאנו: אדוני, חבר המועצה - אני רוצה לומר לך שבעניין הזה הייתי מבקש ממך להתבטא פחות, כי לך יש ניגוד עניינים.

יורם מרציאנו: אתה גר שם.

מוחמד אזברגה: - -

יורם מרציאנו: היות ואתה גר שם, לך יש ניגוד עניינים.

יורם מרציאנו: גם לטובתך - אל תיכנס לזה.

מוחמד אזברגה: מה ניגוד העניינים, אולי תגיד לי?

יורם מרציאנו: כי אתה גר שם ואתה באחד המבנים שנמצא שם בצורה לא חוקית.

מוחמד אזברגה: לא נכון.

מוחמד אזברגה: מטעים אותך ומטעים את גבי אסרף שלך.

יורם מרציאנו: אתה גר שם?

יורם מרציאנו: בדירה חוקית?

יורם מרציאנו: היות ואתה גר שם אני מציע לך לא להיכנס לזה.

מוחמד אזברגה: אז אל תגיד "לא חוקי".

יורם מרציאנו: סליחה, טעיתי.

יעקב אפרתי: מבחינתנו זה לייצר פתרון ראוי לשכונת רמז.

יעקב אפרתי: אנחנו מקווים להצליח בו.

יעקב אפרתי: כמובן, אם נצליח, השר יפעל לשכפל אותו.

יורם מרציאנו: אני מאד אשמח אם התוכנית הזו, הפיילוט ברמז, יצליח, לטובת רווחת התושבים שם, וזה חשוב מאד, אבל אני אומר כמו שאמרתי בישיבה הקודמת - אנחנו לא מדברים רק על שכונת רמז שאתה עצמך אדוני אומר שמדובר שם ב- 30 מבנים, שזה אפילו לא טיפה בים.

יורם מרציאנו: אבל כל צעד גדול מתחיל בצעד קטן, וטוב שכך - לפחות התחלנו, יש איזה אור בקצה המנהרה.

יורם מרציאנו: ואני אומר: אנחנו צריכים לקראת הישיבה הבאה, כולל פגישה שאני אבקש, שלנו, של ועדת המשנה, אצל השר יחד אתך, כדי לנסות ולקדם גם תוכניות נוספות בתוך העיר - כמו ס"ח, כמו פרדס שניר, כמו שכונת הרכבת.

יורם מרציאנו: אני אומר לך שלצערי הרב זה לא נחלה רק של שכונת רמז.

יורם מרציאנו: שלא נבוא אחר כך וגיד שעשינו משהו כי פתרנו בעיה של 30 בתים.

יורם מרציאנו: הבעיה היא לא ה- 30 בתים, הבעיה היא ה- 3,500 בתים, ועל הבעיה הזו אנחנו צריכים לתת את הדעת.

יורם מרציאנו: אולי כדאי שאתם תכינו איזה נייר בענין הזה, מעבר לפיילוט הראשונה.

יעקב אפרתי: אנחנו לא רוצים לחזור על מה שנאמר אבל רוב הדירות בבניה לא חוקית שנמצאים בפרדס שניר - מהלך ההכשרה שלהם נמצא בסטטוס מתקדם של תוכנית מאושרת לקראת הפקדה, שכמובן יש לה את הרכב זמן ההפקדה ואת הרכב מנגנון ההתנגדות.

יעקב אפרתי: מי שחשב שאם מפקידים את זה ברגע זה מאושר -זה לא בהכרח כך.

יעקב אפרתי: צריך להיות ריאליים.

יעקב אפרתי: מפקידים אותה ל- 60 יום, ובמהלך ה- 60 יום לכל אחד יש זכות להתנגד, כולל לחברים של החומה מימין והחומה משמאל, הרי כולנו מכירים את כל הגופים שנוגעים בעניין, כולל כל מי שכביש נוגע במגרש שלו או עוקף או הורס חלק מהגדר שלו.

יעקב אפרתי: זה חלק בלתי נפרד מהתהליך, צריך לזכור את זה.

יעקב אפרתי: זו פעולת ההכשרה היותר גדולה שנעשית בלוד, והיא לשמחתי הרבה - - מתעסק בעניין הזה - מנסים לעזור לאנשים להכשיר, כי כשאתה עושה תוכנית יוצאת לך תשתית כדי להכשיר.

יעקב אפרתי: ואז כל אחד צריך להכשיר את שלו, והממשלה צריכה לחשוב איך היא מפתחת את התשתיות בפרדס שניר, שזו בעיה שלא נפתרה.

יעקב אפרתי: מן הסתם זה כרוך כשאלה - - ודאי שזה ראוי לדיון.

יורם מרציאנו: אדוני, אני רוצה שתדע שאני באמת מברך על התחלת הפיילוט, אני חושב שזה נכון.

יורם מרציאנו: כתושב העיר.

יורם מרציאנו: הזמנתי לכאן גם את נציג המשטרה ושוחחתי בטלפון גם עם מפקד התחנה.

יורם מרציאנו: מצד אחד אנחנו נותנים פתרונות, וזה חשוב מאד.

יורם מרציאנו: מצד שני נמצא את עצמנו בעוד שבוע או בעוד עשרה ימים עוד פעם עם הפגנות של תושבים, מריבות, ומצב לא נעים.

יורם מרציאנו: מה קורה?

יורם מרציאנו: אני לא אומר שאני מטיל את כל האשמה עליך, אבל אני יודע שבפתח יש צווי הריסה נוספים.

יורם מרציאנו: אז אנחנו נותנים פתרון ל-30 בתים בשכונה קטנה, כשהשכונות הקטנות שהן הלבה של העיר, שמשם יכולה להתפרץ הבעיה הגדולה, כמו שאמר חבר הכנסת דב חנין וחברת הכנסת נאדיה חילו - נמצא את עצמנו עוד פעם מכנסים את ועדת הפנים, יבואו חברי הכנסת הערבים, אני, דב חנין, ואז- עוד פעם נתכנס בדחיפות.

יורם מרציאנו: אני מבקש, בכל לשון של בקשה: בואו נמנע את הבעיה שאנחנו צופים אותה, שהיא כתובה על הקיר.

יורם מרציאנו: אני מבין אותך, אתה מושפע ממדיניות - -

יעקב אפרתי: אני מחויב לחוק, מה זאת אומרת?

יורם מרציאנו: אני מציע, אדוני, שבנוסף לכל, ואני מבקש ממך - תעזור לי לעשות את זה, לתאם פגישה עם שר השיכון, עם נציגי העיריה, נציגי התושבים, אולי פה ואולי אצלו במשרד, יחד עם חברי ועדת הפנים שממונים לוועדת המשנה לעיר לוד - שנבקש ממנו להרחיב את הפיילוט הזה לשכונות נוספות, כשזה לא סותר את התוכנית של משרד השיכון עם הממונה על המחוז, שיציגו אותה בעוד חודש אחרי שהיא תהיה כבר בהפקדה, בפרדס שניר.

יורם מרציאנו: אנחנו בסך הכל רוצים ליצור עכשיו איזושהי מערכת של עבודה משותפת.

יורם מרציאנו: אני אומר לך שאנחנו נמצא את עצמנו בעוד שבועיים באיזושהי קטסטרופה.

יורם מרציאנו: הולכות להיות פה הריסות בשבועיים הקרובים, אני יודע את זה.

אמיל חדד: אז תעצרו את ההריסות.

יורם מרציאנו: אני לא בית המשפט.

יורם מרציאנו: מעבר לשכונות הערביות, אדוני יוכל לספר לנו על תוכניות עתידיות?

יורם מרציאנו: אנחנו רואים שהכנת לנו פה מצגת שלמה, והייתי רוצה לשמוע ממך על כל מיני פרויקטים, שאולי נוכל לעזור.

יעקב אפרתי: הפרויקט הגדול ביותר שיש לנו היום הוא פרויקט של - -שכונת אחיסמך.

יעקב אפרתי: אנחנו נמצאים בהליכים אחרונים לקראת סיכומים.

יעקב אפרתי: חברת - -היא החברה שצריכה לבצע את הפיתוח.

יעקב אפרתי: יש שם סיכומים אל מול המושב שהחזיק בקרקע הזו.

יעקב אפרתי: יש יזם מטעם המושב שאנחנו צריכים לקבל ממנו תשובות סופיות אם הוא הולך על חלקו היחסי בפרויקט, בכל תקציב הפרויקט שהוא 27% לפי הכללים שהיו תקפים באותו מועד.

יעקב אפרתי: מבחינתנו השכונה הזו יוצאת לשיווקים.

יעקב אפרתי: היא נמצאת בתוכנית השיווק של 2006, 2007, 2008.

יעקב אפרתי: אני חושב שהנושא הזה הוא סגור, סדור, על דעת כל המשרדים, על דעת כל המועצות, על דעת העיריה.

יעקב אפרתי: אנחנו נמצאים בתהליך של עשייה.

יורם מרציאנו: תבורך.

יורם מרציאנו: תודה רבה.

שבתאי קטש: מה עם שלב ב' של גני אביב?

יורם מרציאנו: נשמע קודם את חברת הכנסת.

מרינה סולודקין: קודם כל, אני מודה לך ולראש העיר שאנחנו כאן, כי אנחנו עוקבים בדאגה מה קורה בלוד.

מרינה סולודקין: גם העתיד של המדינה תלוי אם בעיר לוד יימצאו פתרונות לבעיות הקיימות.

מרינה סולודקין: אני זוכרת את הוועדה הקרואה של 99 ושל שנת 2000 בלוד.

מרינה סולודקין: אני זוכרת את הדמות של חברי הטוב, זכרונו לברכה, מקסים לו י.

מרינה סולודקין: אני באתי לכאן לא כי אני מבינה הרבה בבעיות הקיימות ובאי ההסמכות בין המשרדים.

מרינה סולודקין: הגעתי כדי לראות, לשמוע ולדבר, ולומר שאנחנו בכנסת מאד מבינים, תומכים ומחזקים.

מרינה סולודקין: מה שאני אומרת: העתיד של המדינה תלוי במה שקורה בעיר לוד.

מרינה סולודקין: אם נמצא פתרונות, חשוב לשמוע שיש פתרונות.

מרינה סולודקין: דבר שני - השתתפתי כאן, בבחירות המוניציפאליות עם אנשים שלי, ב-98, ב- 2002.

מרינה סולודקין: אני חושבת שאתם במסלול הנכון, כי יש פחות תלונות מאנשי לוד לכנסת.

מרינה סולודקין: אני מוקד להרבה תלונות ובשנים הקודמות היו הרבה תלונות משכונות של עולים בלוד.

מרינה סולודקין: אני חושבת שאתם תרמתם לכך שעכשיו יש פחות תלונות.

מרינה סולודקין: היו ימים שקיבלתי כמעט כל שבוע משהו מגני אביב.

מרינה סולודקין: דבר שלישי, שלא קשור לנושא שלנו, אבל קשור למה קורה במדינה - בכל עיר של מרכז ודרומה - מגיעים אנשים מהצפון.

מרינה סולודקין: אם יש לכם התארגנות לקבל את האנשים שבורחים מהקאסמים והקטיושות בצפון - זה חשוב מאד.

מרינה סולודקין: כל הפניות הן אלי, שאנשים באים בלי כסף ובלי בגדים.

מרינה סולודקין: התחלתי מאשקלון, שם אני גרה, ואני רואה חולשה של רשויות מקומיות לעזור מייד לאנשים.

מרינה סולודקין: הבקשה שלי שיהיה מוקד לבעיות האלה, שיהיו אנשים אחראים שגם נפתור את הבעיות האלה, שלצערי הרב, מצב הביטחוני הוא עכשיו כזה.

יורם מרציאנו: אני אתן לנציג המשטרה את רשות הדיבור.

יורם מרציאנו: אני מבקש שתתייחס להריסות מתוכננות של בתים.

יורם מרציאנו: מה שהיה - אנחנו יודעים.

דני חדד: ראשית, מבחינת משטרת ישראל, משטרת לוד - אנחנו גוף מבצע.

דני חדד: לפעמים האש מופנית אלינו, אבל המשטרה היא גוף מבצע, שאין לו מנדט לבטל או לוותר, או לא לבצע.

דני חדד: כל צו כזה עובר ייעוץ משפטי, עובר את כל ההליך, ובסופו של דבר מתבצע, אלא אם כן הובא איזה ביטול או עיכוב של צו הריסה.

דני חדד: לגבי הנתונים, בסך הכל, ב- 2006, צווים שבוצעו מבחינת המנהל - היו 4 צווים, מבחינת לודים - עוד 4 צווים.

דני חדד: היו 2 צווים שבוטלו - של המנהל, ו- 3 של עירית לוד.

דני חדד: צווים שנמצאים אצלנו בקנה, בעבודת מטה ואמורים לצאת לביצוע - סך הכל 11 צווים.

דני חדד: סך הכל, כל המכלול הזה זה 24 צווים שמתוכם 8 בוצעו, 5 בוטלו ו-11 כרגע מחכים לביצוע.

בני רגב: על איזה אזור מדובר?

דני חדד: מפוזר.

דני חדד: לא רק רמז, גם הפרדס - זה מפוזר בעיר לוד.

דני חדד: בנימה אישית, אני זוכר שגם השתתפתי בביצועי הריסות - - הקצין המוביל הארצי ואחת הפתרונות שמצאו שם לבעיית הפלישות והבניה זה ריאה ירוקה.

דני חדד: זה גם נתן תחושה של שיפור איכות החיים במקום וגם מנע בניה במקומות שהיתה בהם ריאה ירוקה.

דני חדד: זה עבד במקומות אחרים, אז סתם חומר למחשבה.

יורם מרציאנו: אז אתה אומר שכל מה שיש לנו כרגע בקנה זה 11 צווים.

יורם מרציאנו: אז אתה שומע אדוני, על מה אנחנו מדברים, שזה יכול להיות פצצת זמן שתבעיר את העיר, כאשר אנחנו יכולים לתת - -

אריאל בן חמו: למה זה נדון פה, בכלל?

יורם מרציאנו: כי זה התפקיד של וועדת המשנה.

אריאל בן חמו: לא, זה לא - -

יורם מרציאנו: אתה לא מחליט.

אריאל בן חמו: למה פה?

אריאל בן חמו: זה לא נכון - - זה עירית לוד

יורם מרציאנו: עם כל הכבוד לך - ועדת הפנים עוקבת אחר ביצוע של משרדי הממשלה.

יורם מרציאנו: לך תלמד את החוק.

זאב אוריאל: יש לי שאלה לגבי הנושא של פרויקטים בעיר לוד.

זאב אוריאל: אני מבין - - שלב ב' של גני אביב, שזה גם פרויקט די גדול שלפי דעתי היה צריך להדגיש אותו .

זאב אוריאל: מדובר שם על 550 יחידות דיור.

יעקב אפרתי: פירטנו את הכל בנייר.

זאב אוריאל: לגבי הגישה של תוכנית האב לעיר לוד - בעבר אמרתי את דבריי, ואחזור שוב: דבר אחד אני לא מצליח להבין.

זאב אוריאל: משכנו כמה שנים את הנושא של תוכנית האב מזרחה.

זאב אוריאל: הנושא האקולוגי לא היה קיים.

זאב אוריאל: פתאום הוא צץ ופתאום גם ירד.

זאב אוריאל: ניסו לקבל את ההחלטות ובוועדה המחזית - הנושא הזה לא היה אפילו על הפרק.

זאב אוריאל: מוזר לי שפתאום גילו שיש שם בעיה אקולוגית.

זאב אוריאל: הרי היו דיונים.

זאב אוריאל: ראש הממשלה התערב בנושא הזה, באופן אישי, ב-2002.

זאב אוריאל: משהו פה לא בסדר.

זאב אוריאל: אני אישית נגד התערבות מסיבה אחת - כדי להציל את העיר, כמו שאמר חבר הכנסת, הבעיה שלנו היא לא לכבוש, אלא להציל את הקיים.

זאב אוריאל: לא בעיה לבנות שכונה חדשה ולהזניח את השכונות הקיימות, כי איך נשווק את השכונות החדשות אם אנחנו לא מצליחים לשווק את עצמנו?

זאב אוריאל: אנחנו גרמנו לנזק אדיר פה, בעיר, שתושבי השכונות החדשות - גני יער, גני אביב - שרק קורסים.

זאב אוריאל: בהם צריך לטפל, כתוכנית אב.

זאב אוריאל: ואז, כשנצליח לשפר אותם, אולי נצליח לשווק גם שכונות חדשות בעיר.

שבתאי קטש: אני רוצה להתייחס לנקודה שלא נראתה לי מובנת - נושא פרויקט שער העיר.

שבתאי קטש: אני יודע מקרוב מאד שזה פשוט מחכה לחתימות.

שבתאי קטש: רק חתימות, הפקדה - -

יעקב אפרתי: חתימות של מי?

שבתאי קטש: שלכם, של המנהל.

שבתאי קטש: אני אומר לך את זה מתוך ידיעה ברורה.

שבתאי קטש: המתנגדים הסירו את ההתנגדויות.

שבתאי קטש: התוכנית החדשה היא בהסכמה אתנו.

שבתאי קטש: המצוקה שם היא נוראית.

שבתאי קטש: אני מבטיח לך שברגע שזה ייצא לשיווק זה ייקנה עוד על הנייר, אפילו עוד לפני שבונים את זה בכלל.

שבתאי קטש: ואני חושב שאולי כדאי לחשוב על פתרונות נוספים לציבור הדתי.

שבתאי קטש: אנחנו רואים שהציבור הזה מגיע לפה, הוא ציבור מבורך, ואנחנו מברכים על כך שהם מגיעים לפה.

שבתאי קטש: אני חושב שכדאי אולי לחשוב על פתרונות נוספים כי אני בטוח שעל מה שקיים בשער העיר - יש יותר מדי קופצים, ואני יודע את זה מקרוב.

חסן אלסאנע: מבחינת ההריסות - מתחם רמז.

חסן אלסאנע: אחרי שנמצאו שם 12 בתים להריסות ונשארו 3 בתים שלא נהרסו.

חסן אלסאנע: היגיע השר ועצר את ההריסות שם.

חסן אלסאנע: אני מציע, שכל האזורים בעיר שיש בהם צווי הריסות - לשבת ולראות אם אנחנו יכולים להגיע להסכם עם התושבים, עם אנשים שיכולים לרכוש את המגרשים האלה, במקום לבוא ולשבת ישיבות כאלה ולהגיד- יש פתרון ואפשר לעשות דברים חלופיים.

מוחמד אזברגה: אני רוצה לברך על כך שהישיבה מתכנסת בלוד.

מוחמד אזברגה: חשוב מאד לשמוע את הקול שלנו.

מוחמד אזברגה: ועדת הפנים התכנסה ובראש הענינים היו צווי הריסה - הריסת המבנים הלא חוקיים והמתיחות בין האוכלוסייה הערבית ליהודית.

מוחמד אזברגה: צווי הריסה יוצרים הרבה מתח בין האוכלוסייה הערבית ליהודית, וזה מתבטא בהרבה דברים.

מוחמד אזברגה: אחר כך, לתקן את זה, זה קשה מאד.

מוחמד אזברגה: אם מדברים פה על תוכנית אב אני רוצה לשאול את האחראים והממונים - משרד השיכון, המנהל, אנשי המחוז - באמת יש תוכנית אב לגידול הטבעי במגזר הערבי?

מוחמד אזברגה: אם מדברים על תוכנית אב מערבית -מזרחית הרי האוכלוסייה הערבית כמו שראש העיר התבטא - אין אפילו שעל אדמה אחד שיבנו אנשים את הבתים שלהם.

מוחמד אזברגה: היום, האזרחים הערבים, באים, בצדק, ואנחנו אומרים להם - יש "בנה ביתך" - לרכוש את הבתים שם.

מוחמד אזברגה: אין מה לעשות, אנחנו חלק בלתי נפרד מהמדינה, מהעיר, וזכותם ללכת לאיפה שהם רוצים.

מוחמד אזברגה: ולא יתנו להם - - ואני מכיר.

מוחמד אזברגה: לכן, מה שאני אומר למשרדים ולאחראים - באמת, לשמוע את הקול שלנו.

מוחמד אזברגה: לא ייתכן שצווי ההריסה בלבד הם הפתרון, ופתרונות אלטרנטיביים - אין.

מוחמד אזברגה: לכן, מה שאני מציע - חשוב שוועדת הפנים לא רק תבוא ותשמיע דברים יפים ובסופו של דבר - צריך לעשות חשבון נפש - איפה התקדמנו, איפה היינו בישיבה הקודמת ולאן התקדמנו.

מוחמד אזברגה: לכן, ועדת התכנון והבניה בעיריה חשובה מאד.

מוחמד אזברגה: צריך לשבת, לתכנן וליזום - עם נציגי האוכלוסייה.

מוחמד אזברגה: חשוב מאד לשתף את הנציגות של האוכלוסייה הערבית וועדי השכונות.

מוחמד אזברגה: לגבי שכונה קיימת, ואני לא רוצה לדבר על שכונת רמז, שאני גר בה משנת 82, קניתי בית מ "עמידר" ולצערי הרב מטעים אנשים כאילו שהבית שלי נבנה בלתי חוקית.

מוחמד אזברגה: לי יש צו הריסה על הבית, פינוי פיצוי.

מוחמד אזברגה: יש תביעה משפטית נגד מי שהמציא את זה.

מוחמד אזברגה: לנווה שלום יש שלב ב' שהבתים קיימים שם נמצאים ובזמנו נתנו את זה ללור"ם ומשום מה העניין לא הושלם.

מוחמד אזברגה: היום אנשים רוצים לקחת חלק, והם ישפצו את הבתים ויגורו שם.

רפי קריכלי: קודם כל אני מברך את חבר הכנסת מרציאנו ואת שאר חברי הכנסת על היוזמה הברוכה, וגם מברך את כל מי שהיגיע לכאן.

רפי קריכלי: דבר שלמדתי בישיבה הזו הוא שאנחנו כעיריה באמת צריכים לקיים דיון כמה שיותר מהר בנושא תוכנית מיתר, דיון אצל שוקי אמרני, ונדון על אותם דברים שדיברנו עליהם במהלך הדיון.

רפי קריכלי: אנחנו, כעיריה של 75 אלף תושבים - צריכים היום עתודות קרקע של בסביבות 15 אלף יחידות דיור, משהו שאין לנו.

רפי קריכלי: התכנון שלנו, המחשבה שלנו צריכים להיות סביב זה.

רפי קריכלי: הנקודה השניה - לא רק להתרחב לרוחב, מבחינת כמויות הדיור.

רפי קריכלי: מצד אחד צריך לתת פתרונות למגזר הערבי, ואת כל התוכניות שדיברנו עליהן צריך לקדם, ומצד שני אנחנו צריכים לדבר גם איכות, כלומר, על רמת החיים.

רפי קריכלי: לפני שנים רבות - בנו את מודיעין ושוהם, ומישהו נרדם שם, בסביבה, ושכחו מהעיר לוד.

רפי קריכלי: אני חושב שהגיע הזמן, בנוסף לפרויקטים שדיברנו עליהם, ואני אמרתי שזו יוזמה ברוכה, צריך לדאוג לדברים שיכולים קצת להכניס איכות לעיר, כמו למשל - אירפורט סיטי.

רפי קריכלי: מדברים על כך כל כך הרבה, והגיע הזמן לקדם את הנושא הזה.

רפי קריכלי: מה עם רשות שדות התעופה, לא מגיע לנו תמלוגים?

רפי קריכלי: למה בערים אחרות כמו חיפה ואשדוד מגיע, ולנו לא מגיע?

יורם מרציאנו: אולי בישיבה הבאה נדון גם קצת באיחוד גבולות, באירפורט סיטי.

אמיל חדד: אני אנסה לתמצת.

אמיל חדד: כנראה שאנשים לא יודעים מה הרכב האוכלוסייה, כאן, בלוד.

אמיל חדד: כשמדברים על הרחבה פנימית צריך לשאול את השאלה הנילוות - מי יקנה.

אמיל חדד: מראים בטלוויזיה את הסדרה על החיות.

אמיל חדד: מראים איך הברדלס רץ לחסל את האיילה.

אמיל חדד: אומר הקריין - בשבילה זה היה עניין של חיים ומוות, בשבילו זו היתה ארוחה.

אמיל חדד: כל היום עובדים על התושבים שהנה, פרויקט אחיסמך, בן שמן וגינתון יוצא לדרך.

אמיל חדד: תבואו, נבנה ל-50 אלף תושבים, תהיה עיר חדשה, כי מי שלא יודע - העיר הישנה, מכל מיני בחינות, איכות החיים היא מתחת לכל ביקורת, ואני לא רוצה לפרט.

אמיל חדד: קחו לכם דוגמה - קרי, רמת אשכול והחשמונאים.

אמיל חדד: צריך לפנות משם גם את היהודים.

אמיל חדד: אם אתם לא יודעים מה קורה בלוד - כל הדברים האלה הם תיאוריה.

אליהו ממן: אני מברך על הישיבה.

אליהו ממן: אני אתייחס לדבר אחד, מרכזי, למה שהתייחס קודמי בסוף דבריו.

אליהו ממן: העיר לוד מצאת בתוכנית הבראה.

אליהו ממן: הובטח לנו סיוע כספי שהיה עוזר מאד להרים את רמת החיים בתוך העיר הישנה.

אליהו ממן: הדבר הזה הוא אחד הדברים הכי דחופים לעיר כדי שהתושבים ירצו להישאר פה.

אליהו ממן: בעזרת השם, כשיפתרו הדברים, אם נפנה מזרחה זה יהיה הפתרון הכי טוב, אבל צריך גם שתהיה רמה בלוד הקיימת, כדי שתושבים ירצו לבוא ולגור פה.

אליהו ממן: צריך שתהיה רמת חיים טובה בלוד, הקיימת.

פנחס מיכאלי: אני מברך על היוזמה, ואותם נציגים של בכירים - חברי כנסת, נציגי משרדי ממשלה, הממונה על המחוז, משרד השיכון וכל הגורמים - נכון, כמה שהזמן וכמה שהדיונים מתמשכים מכירים יותר את הבעיות שלנו.

פנחס מיכאלי: אין עיר במדינת ישראל במרכז הארץ שסובלת היום כמו לוד.

פנחס מיכאלי: אני רוצה להתייחס לנקודה אחת כיוון שנגזרה עלינו, על העיר, גזירה מאד קשה של תוכנית הבראה.

פנחס מיכאלי: מצד אחד זה דבר חיוני, אנחנו נמצאים באמת במסגרת טובה ואנחנו מורידים את כל הגירעון הקשה שהצטבר כמה שנים אחורה, ודבר שני - היום, כמעט ולא נותנים שירותים, אפילו כשאנחנו צריכים - - כמעט שאין לנו תקציב.

פנחס מיכאלי: תבינו כמה שזה גורם מרכזי לכל דבר.

פנחס מיכאלי: זה קשור לתכנון נכון, לדיונים, זה קשור בכל דבר לעניין.

פנחס מיכאלי: אם לוועדה שלך ואם לנציגים שבאו לפה יש קצת שיניים - בואו נעשה דבר כזה שלא נגיד אחר כך - הניתוח הצליח והחולה מת.

פנחס מיכאלי: צריך להבהיר את הנקודה הזו במשרדי הממשלה.

פנחס מיכאלי: הייתי בדיונים שגם אתה השתתפת.

פנחס מיכאלי: צריך להבהיר כמה שזה קשה וזה מאד חשוב לעתידה של העיר כי תושבים יעזבו, ואנחנו לא נרגיש.

פנחס מיכאלי: 50% מהתושבים יעזבו.

פנחס מיכאלי: אני אומר לכם: התושבים עוזבים בלי פרופורציה, בגלל בעיית השירותים.

יורם מרציאנו: לוועדה הזו יש שיניים.

יורם מרציאנו: בעצם הישיבה היום, שישבו פה כל הרבלנטיים שעוסקים בכל נושא הבינוי והפיתוח של העיר.

יורם מרציאנו: ואם בזה התברכנו - אז על זה בא שכרנו.

פנחס מיכאלי: תבורך.

פנחס מיכאלי: אנחנו תמיד דנים כאן על תכנונים ותוכניות, וכל מה שקשור לוועדות.

פנחס מיכאלי: הנושא הזה, שמישהו שמבין בתכנון צריך ללוות את הענין הזה על מנת לעשות תיאומים מדויקים עם כל הגופים.

פנחס מיכאלי: חשוב מאד שמישהו ילווה את העניין חוץ ממך.

נתן אברמוב: אני מבקש לגבי מה שקורה בצפון ובדרום, אני מבקש שתפנו לאנשים.

נתן אברמוב: צריכה להיות קרן מיוחדת שאנשים יוכלו לתרום כסף לשיקום ועזרה.

נתן אברמוב: זה לא קשור לעניין לוד.

נתן אברמוב: תבנו את הקרן ותפנו לתושבי ישראל.

נתן אברמוב: כולנו נתרום.

מרינה סולודקין: אני עמוסה בפניות.

פנחס קריכלי: אם יש איזה ארגון, טלפון וכתובת - תשאירי לנו, ונפרסם את זה במקומונים.

מרינה סולודקין: אתם צריכים לעשות את הארגון הזה, וזו הכתובת.

נתן אברמוב: אני מאמין שאפשר לשנות די מהר את המצב.

נתן אברמוב: לוד היא במרכז.

נתן אברמוב: המצב בגני אביב הוא לא נורמלי.

נתן אברמוב: אני לא יודע מה הסיבה שכמעט במשך 10 שנים שום דבר לא נעשה.

נתן אברמוב: תסתכלו איזו כניסה - העיר חתוכה מגני אביב.

נתן אברמוב: אנחנו נכנסים לשכונה מאד יפה, מודרנית ומפותחת, אבל הכניסה היא רק דרך כביש 1.

נתן אברמוב: אי יודע שיש תוכנית אב לקישור דרך דוד המלך.

נתן אברמוב: אני מבקש שמישהו יכין תשובות לישיבה הבאה מה קורה עם התוכנית הזו.

שלמה אברמוביץ: קודם כל אני רוצה לברך על היוזמה של קיום הישיבה הזו.

שלמה אברמוביץ: אני ממש מקווה, לפי ניסיון העבר שלנו של הוועדות שהיו - שיובילו את הוועדה הזו לבוא כל חודש, לוודא שהדברים נעשו ושלא היו דבורים בעלמא.

שלמה אברמוביץ: אני הייתי מצפה לראות בעקבות הישיבה לראות - - משרד הפנים הוא זה שלא עמד בהתחייבויות במסגרת תוכנית ההבראה, והן במסגרת כל הכספים שהיו צריכים לבוא, גם בסיוע בקבלת ההלוואות שהעיריה היתה זקוקה להם .

שלמה אברמוביץ: אתה מכיר יותר טוב מכל חבר כנסת אחר מה שקורה.

שלמה אברמוביץ: בלי הכספים האלה יש בעיה לגזבר בכל כנושא של התנהלות העיר והעיריה.

יורם מרציאנו: אני מציע שניתן למספר תושבים לדבר, ואחר כך גזבר העיר ייגע בכמה נקודות בנושא תוכנית ההבראה, ומי שהוא נציג משרד הפנים כאן ייתן התייחסות לגבי נושא העברת הכספים שעלה פה על ידי כמה חברי מועצה, כולל סגן ראש העיר.

עבד אזברגה: אני מברך על הישיבה ואני אתייחס לנקודות שאני חושב שצריך להעלות אותן בפעם הבאה.

עבד אזברגה: בישיבה הבאה צריך לדון במצב החינוך בעיר לוד.

יורם מרציאנו: ב- 31 לחודש יש דיון רחב, למעלה משעה, אצל שרת החינוך בעניין של כל תוכנית החומש בעניין החינוך.

יורם מרציאנו: היום ראש העיר יקבל זימון עם הנהלת העיר.

יורם מרציאנו: הישיבה הזו היתה צריכה להיות לפני חודש.

יורם מרציאנו: לצערי אני אושפזתי ואז הישיבה התבטלה.

יורם מרציאנו: בישיבה שתתקיים ב- 31 לחודש אצל שרת החינוך ישתתפו גם נציגי המחוז וגם נציגי העיריה, ושם תהיה תוכנית מסודרת.

יורם מרציאנו: אני עובד על תוכנית חומש, לא תוכנית שנתית, כי אתה יודע שלצערי הרב מישהו החליט להפסיק את הטיפול הנקודתי - שאנחנו נשארנו העיר האחרונה בתוכו.

יורם מרציאנו: הטיפול הנקודתי היה נותן תוספת של 25 מיליון שקל בשנה לטובת מערכות החינוך.

יורם מרציאנו: במצב כזה אנחנו נקרוס, מבחינת החינוך

עבד אזברגה: אני לא אכנס לפרטים אבל צריכים להיות בבינוי, במגזר הערבי במיוחד.

עבד אזברגה: היום אנחנו יודעים שבמגזר היהודי אין צפיפות.

עבד אזברגה: הצפיפות היא במגזר הערבי יש צורך לפחות בבית ספר ל- 300 עד 400 כסאות בשנה הבאה,ממש ב- 1 לספטמבר, עוד חודש.

אריאל בן חמו: לא ידוע על מחסור בכיתות לימוד בבית הספר היסודי.

עבד אזברגה: צריך להעלות את עניין הרווחה בעיר לוד.

עבד אזברגה: לא כל כך מתייחסים לזה.

עבד אזברגה: אני אתייחס למה שאמר יעקב אפרתי מהמנהל - לגבי התוכנית שלהם בעניין רכישת הקרקעות או הבתים דרך "עמידר" - צריך להחיל את זה לפחות על ס"ח ושכונת הרכבת הישנה.

עבד אזברגה: ולענייני צווי ההריסה - אמרו פה כמה אנשים ואני רואה שיש רוב לדעה הזו: אין צורך להרוס עוד 11 בתים - -

יורם מרציאנו: דיברנו על זה, הדברים ברורים.

עבד אזברגה: צריך להדגיש את זה, וזו המסקנה שצריכה לצאת מפה.

יורם מרציאנו: תמצאו פתרונות יצירתיים ואל תחזרו על דברים שנאמרו, כולל פתרון שאני אב'קש להביא עד הישיבה הבאה.

ערפאת איסמעיל: קודם כל - אני מברך על קיום הישיבה.

ערפאת איסמעיל: אנחנו למעשה עדים להמשך של ישיבות ועוד אמירות מאד יפות כמו שהמנהל לא מגיע עם ניקיון כפיים - מצד אחד הוא מגיע לישיבות ומצד שני הורס מבנים והוא אחראי - אנחנו נתקלים בעוד בעיה: העיר לוד היום סובלת מבעיות חמורות פנימה.

ערפאת איסמעיל: כמו שאמרנו - נכון שצריך לדון בתוכניות הרחבה מזרחה או מערבה, אבל במקביל - לא צריך לשכוח את הפנים.

ערפאת איסמעיל: צריך לטפל בשכונות הערביות והיהודיות יחד.

ערפאת איסמעיל: צריך לפעול במקביל ובמשותף, אסור לנו לעשות את ההפרדות.

ערפאת איסמעיל: למנהל יש תוכנית מאד יפה לשכונת רמז, וצריך להחיל אותה במקביל גם על שכונת ס"ח שהיום סובלת מצפיפות נוראית.

ערפאת איסמעיל: פרדס שניר נותנת היום מענה לתושבי פרדס שניר, היא לא נותנת מענה לכל ושבי העיר לוד.

ערפאת איסמעיל: התוכנית תאושר אבל אנחנו צריכים לבקש שהוועדה תמליץ על הקפאת צווי הריסה, ובמקביל- לעבוד במרץ עם המנהל ומשרד השיכון.

ערפאת איסמעיל: דבר נוסף - פרויקט שיקום שכונות.

ערפאת איסמעיל: היום כמעט אין פרויקט כזה.

ערפאת איסמעיל: שכונת רמת אשכול סובלת מתשתיות מאד נחותות.

יורם מרציאנו: זה כבר מדיניות של הממשלה, שלצערי הרב - תקציב של 250 מיליון שקל ירד לתקציב של 11 מיליון שקל ולא נשאר פרויקט.

יורם מרציאנו: לא בממשלה הזו ולא בממשלה הקודמת, שלא נתנה את ההתייחסות.

יורם מרציאנו: אל תעלה, אין לי תשובות כרגע.

יורם מרציאנו: היות וזה הנושא שלי בכנסת אני רק יכול לומר לך שאני הודעתי גם לשר האוצר וגם לראש הממשלה, יחד עם חברתי, חברת הכנסת שלי יחימוביץ.

יורם מרציאנו: אני מקווה שיתווספו לזה עוד חברי כנסת - שאם הנושא של פרויקט שיקום שכונות לכל הארץ, לא יהיה בתקציב המדינה ל-2007 - אנחנו לא נ צביע בעד התקציב.

מרינה סולודקין: לא הצבענו ב- 2006 ולא נצביע ב- 2007.

איסמעיל ערפאת: בטיפול הנקודתי הרי צריך לעשות - חוץ מאשר התקציב הרגיל, שמשרד השיכון ינחה את פרויקט שיקום שכונות לטפל בשכונות שזקוקות לטיפול, כמו רמת אשכול -החשמונאים.

איסמעיל ערפאת: יש בעיה נוספת שם - הדירות, חלק מהם שייך ל "עמידר" ואז העיריה לא יכולה לעשות שם תשתיות.

איסמעיל ערפאת: אתם צריכים לקחת שם - -

יורם מרציאנו: אני רוצה לשמוע גם את החשב המלווה.

יורם מרציאנו: אתה תשמע את דברי הסיכום ואתה תהיה מרוצה.

חאלד אזברגה: מה שאני חושב- שהתייחסות לבעיה בעיר לוד היא מוטעית.

חאלד אזברגה: מתייחסים אל עיקר הבעיה כאל בעיה דמוגרפית.

חאלד אזברגה: אם לא נתייחס לזה כך, ונחליף כאן דיסק שצריך לטפל בבעיות של כל התושבים כמקשה אחת, העיר הזו לא תמריא, חבל על הזמן.

חאלד אזברגה: אני רוצה לשאול את חבר המועצה אמיל חדד - מתוך 1,700 משפחות שהבטיחו לך לחזור ללוד - כמה מהם משפחות ערביות?

חאלד אזברגה: - אין.

חאלד אזברגה: כי הם חושבים רק לחזק את האוכלוסייה היהודית.

יורם מרציאנו: סליחה, זו זכות לגיטימית לקרוא לאנשים לחזור לגור בעיר.

חאלד אזברגה: אם הייתי ראש עיר, אדם שיש לו רשות - אני חושב שהייתי - - -

יורם מרציאנו: היות ואתה לא נמצא כאן בבית משפט אני מציע לך לנהוג בנו בהגיות ושתיתן לנו את הקרדיט לאינטלגנציה שלנו.

חאלד אזברגה: אני מכבד את האינטלגנציה אבל אני חושב שכל עוד נמשיך להתייחס אל הבעיה של העיר לוד כאל בעיה דמוגרפית העיר לוד לא תמריא.

חאלד אזברגה: נקודה שניה - אני מבקש גם לחשוב על פתרונות דיור עתידיים גם לאוכלוסייה הערבית.

חאלד אזברגה: הים שמענו שיש מחסור לאוכלוסייה הערבית של 3,000 יחידות דיור.

חאלד אזברגה: מישהו יכול להגיד לי עוד 5 שנים - מה אני אעשה.

חאלד אזברגה: איזה פתרון דיור אני מספק לאוכלוסייה הערבית?

חאלד אזברגה: נקודה שלישית, אחרונה, בקשר לתכנון של שכונת רמז וכל השכונות שהיום עובדים עליהן כתכנון פיילוט, כנוסחה - מה שאני מבקש שגם בתקופת התכנון - שיהיו גם נציגים של האוכלוסייה שגם להם יש ראיה לגבי הדברים.

יורם מרציאנו: במדינה דמוקרטית נבחרים אנשים בבחירות דמוקרטיות לייצג את התושבים ב- 3 חברי מועצה, ביניהם חברים בוועדת התכנון.

יורם מרציאנו: מה לעשות?

יורם מרציאנו: אתה רוצה שעכשיו נתחיל - - באמת.

יורם מרציאנו: אני מבקש מהחשב המלווה, קובי גינצבורג, לתת לנו דיווח על התקדמות תוכנית ההבראה, איפה אנחנו עומדים ומה המצב כרגע.

קובי גינצבורג: נקודת המוצא היתה בתחילת שנת 2004 כאשר עירית לוד קרסה כלכלית, נקלעה לגירעון של בערך רבע מיליארד שקל.

קובי גינצבורג: עובדים לא קיבלו במשך חצי שנה שכר וכל חשבונותיה הוגבלו בבנק.

קובי גינצבורג: אז נעשו שתי פעולות, במקביל: אחת על ידי כנסת ישראל ומשרד הפנים, בתיקון 31 לחוק שנתן איזושהי הקפאה, משהו שדומה להקפאת הליכים, ובי"ת- נושא תוכנית ההבראה שגובשה במחית 2004 שכללה קיצוץ מכאיב, גם הפחתת משרות מסיבית, גם הפחתת שכר בכירים, גם הפחתה מאד משמעותית בפעולות, כולל בפעולות של מתנ"סים ושל שירותים חיוניים, והגדלת הכנסות מהצד השני - ארנונה והכנסות אחרות.

קובי גינצבורג: מה שקרה הוא שהתוכנית יצאה לפועל בתחילת 2005 ומבחינת הגירעונות - התחלנו בגירעון שוטף של 85 מיליון שקל ב-2003, שאין לו אח ורע, הוא ירד למחצית ב- 2004 ל- 46 מיליון, ירד ל- 13 מיליון ב- 2005, וב- 2006 אמור להיות קרוב לאיזון, בין 2 ל- 5-6 מיליון שקל בניגוד למה שנאמר כאן על ידי סגן ראש העיר, משרד הפנים לא רק שעמד בהתחייבותו, אלא עמד מעבר לזה.

קובי גינצבורג: תוכנית ההבראה היתה בנויה על מענק של 70 מיליון שקל של משרד הפנים, הלוואה בנקאית של 70 מיליון שקל בערבות מדינה, ועוד 10 מיליון שקלים לשיפוי עובדים, בצורה מדורגת לפי אבני דרך ועד סוף 2006.

קובי גינצבורג: בפועל, משרד הפנים הזרים עד היום 76 מיליון שקל מע נק, דהיינו - מעבר להתחייבות שלו, כי הוא גם הזרים סכום של מה שנקרא "חלף הלוואה", וזה מעבר למענק האיזון שהעיר מקבלת, כאשר אחת הבעיות שלנו בתוכנית ההבראה היא אותן ההלוואות שהבנקים לא הסכימו להעמיד לרשות העיר בגלל מצבה הכלכלי, למרות שהמדינה נתנה איזושהי המחאת זכות ופרסמה מספר קולות קוראים, עדיין העיריה נמצאת בגירעון לסוף 2005 של 195 מיליון שקל.

קובי גינצבורג: התוכנית כתוכנית - בהחלט בוצעו צעדים כואבים.

קובי גינצבורג: יש עדיין מספר מסוים של פעולות שצריך להשלים וצריך לבצע.

קובי גינצבורג: יש לנו עדיין בעיה של השלד הניהולי שהוא עדיין חלש ורופף בעיריה, וצריך לחזק אותו - גם בצד הניהולי וגם בצד ההנדסי, שדיברנו על זה יחד עם הממונה על המחוז - בהחלט צריך לחזק אותו גם בקטע התפעולי וגם בקטע של הפיקוח.

קובי גינצבורג: צריך לעשות מאמץ חזק כדי למנוע ולהקטין את הנטישה שיש בעיר - גם במגורים וגם בתעשייה.

קובי גינצבורג: דיברו פה על המעבר לאירפורט סיטי ועל אותה ועדה שעדיין לא השלימה את הפעולה, ועדיין אנחנו לא מצליחים לשמור מספיק על מפעלי תעשייה.

קובי גינצבורג: אנחנו גם לא יכולים לתת להם את ההנחות והעלינו את זה כמה וכמה פעמים - הנחות למפעלי תעשייה והאבטלה פה היא גדולה מהממוצע, ויצטרכו לחשוב על המשך התוכנית או הפעלה לקראת שנת 2007 כי התוכנית מסתיימת והיא עדיין לא הושלמה, ואי אפשר עדיין להגיד שהעיריה הבריאה, למרות הפעולות הקשות והמכאיבות שנעשו.

אריאל בן חמו: אל"ף- לדעתי, למשרד השיכון יש פתרון מיידי לביצוע, בפרק זמן של חודשים ל - - שזה נווה שלום שלב ב'.

אריאל בן חמו: את הנושא הזה ידעו.

אריאל בן חמו: הקבלן- - באמצע השטח.

אריאל בן חמו: לעניות דעתי, אם משרד השיכון רוצה, הוא יכול לחייב את לדעתי אם משרד "לדקו" "לור"ם ו - - לבצע את העבודה ותוך 5 חודשים לסיים שם את הפרויקט הזה, דבר שגורם למפגעים תברואתיים ממדרגה ראשונה.

אריאל בן חמו: זה נושא ראשון.

אריאל בן חמו: הנושא השני הוא מה שקובי גינצבורג הציע - להעביר את נושא הניהול.

אריאל בן חמו: אין ספק שאנחנו זקוקים לעוד 12-14 אנשי מקצוע.

אריאל בן חמו: כל מה ש- - משרד הפנים התקבלו בתשובה שלילית והפנו אותנו ל- 2007 בלי שייצא מזה שום דבר.

אריאל בן חמו: חשוב מאד לציין שהיינו שמחים לקלוט כלכלנים - מהנדסים לחזק - -

יעקב אפרתי: אנשים לא יודעים אבל מתבצע פה מעקב צמוד של מפקחים ואין חודש ללא פלישות חדשות, רק שתדעו את זה.

יעקב אפרתי: משמעות העניין ברורה וחדה: שאם יפסיקו להרוס, הפלישות רק תתגברנ.

עבד אזברגה: אתה יכול להראות, אדוני, מקום אחד?

עבד אזברגה: אנחנו רוצים לדעת.

יעקב אפרתי: אני יכול לתת לך דו"ח.

יעקב אפרתי: העברתי לראש העיר.

עבד אזברגה: כל הזמן הטענה הזו עולה ואין לי נתונים.

עבד אזברגה: אני רוצה לדעת.

יורם מרציאנו: הוא אומר שהוא העביר לראש העיר.

יעקב אפרתי: ראש העיר מקבל דיווח.

יעקב אפרתי: גם לשכת ראש הממשלה מקבלת דיווח משום שהפיקוח הזה הוא - - .

יעקב אפרתי: ידוע לכם שביום שמישהו יגיד שלא הורסים יותר בתים, פשוט תשתולל הבניה, וישתוללו הפלישות.

יעקב אפרתי: דעו לכם, שכל מה שעושים היום, שיש צווים, זו עבודה של בתי המשפט בכל ההיררכיות - שלום, מחוזי, עם ערעורים עד לבית המשפט העליון.

יעקב אפרתי: זו עבודה של 5-6-7 שנים.

יעקב אפרתי: זה לא הולך ברגל.

יעקב אפרתי: לכן בלתי אפשרי לאף אחד לקבל החלטה לטעמי, היום, שהוא מפסיק הריסות בתים באופן מיידי.

בני רגב: אני לא צריך לומר שאני מברך על הפגישה הזו.

בני רגב: אנחנו צריכים תוצאות.

בני רגב: ועדת הפנים - אני רוצה לומר לך, עם כל הכבוד לחברי הכנסת שהגיעו, אי אפשר לתת את הנאום וללכת.

בני רגב: זה לא רציני.

בני רגב: צריך להגיד להם שישמעו את כולם ויתייחסו לכולם.

בני רגב: באים לפה, יוצאים ידי חובה, אומרים את מה שיש להם, וצריך להגיד שכל הכבוד שהם היגיעו, אבל צריך לכבד את כולם, לשמוע את כולם, להקשיב לאנשים ו - -

מוחמד אזברגה: ולהעביר את המסר.

יורם מרציאנו: אל תזלזלו פה בחברי כנסת.

יורם מרציאנו: כל חבר ועדת הפנים מקבל פרוטוקול שהוא מעיין בו ורואה את הדברים.

בני רגב: אני לא מזלזל.

בני רגב: להפך.

בני רגב: לצערי, צריך להגיד את הדברים כמו שהם: לרוב הישיבות של ועדת הפנים - המגזר הערבי בא לפה.

בני רגב: זה הסיפור.

בני רגב: אני חושב שצריך להפריד את הנושא של המגזר הערבי, ואני חולק על מה שהוא אומר, שכולם אותו הדבר.

בני רגב: סליחה, יש בעיות אובייקטיביות בתוך שכונות במגזר הערבי.

עראפת איסמאיל: אבל לא טיפלת בהם עד היום

בני רגב: לא משנה מה תגיד, זה לא העניין.

בני רגב: כל הזמן זה מסביב - מסביב, וכשאתה מגיע לכאן, זו הבעיה שלך.

בני רגב: יש בעיה אובייקטיבית למגזר הערבי, וזה זועק לשמיים.

בני רגב: הכל זה סביב הנושא הכספי.

בני רגב: חבל על הדיבורים.

בני רגב: רק כסף.

בני רגב: לפני שבועיים -שלושה היתה כתבה על הכוונה לאחד את לוד ורמלה.

בני רגב: מה אמר ראש עירית רמלה?

בני רגב: אני פניתי לראש הממשלה שייתן לי 250 מיליון שקל, ייתן לי את שדה התעופה, ייתן לי את אירפורט סיטי ואז אני מוכן.

בני רגב: לא רק זה -מהיום שאני מנהל את העיריה, לא רק שקיים גירעון, עוד אומרים לי - תוריד.

בני רגב: תן לי את הכסף, אני אהיה המנהל הכי טוב בעולם.

בני רגב: כל הדמגוגיה הזו, כולם גיבורים גדולים.

בני רגב: כל השחקנים האלה.

בני רגב: הממשלה היתה פה שנתיים וכולם גיבורים גדולים.

בני רגב: אין לי ספק שלהיו"ר יורם מרציאנו יש כוונות כנות והוא לקח את לוד כדי שהיא תהיה על המפה.

בני רגב: הכל זה הבעיה הכספית.

בני רגב: המגזר הערבי - כל מה שלא יעשו שם, סליחה על הביטוי, זה הארלם.

בני רגב: היום, איך שזה נראה - אופנוע לא יכול לעבור שם, בגלל הצפיפות.

בני רגב: הבעיה המרכזית, היא כסף.

בני רגב: נכון, יש ריבוי טבעי במגזר הערבי.

בני רגב: בעוד חמש שנים העניין יילך ויחמיר.

בני רגב: יש מעבר לזה בעיות קשות מאד.

בני רגב: צריך להגיד את האמת.

בני רגב: אין כיתות.

בני רגב: לומדים בחצר.

בני רגב: לפעמים אני אומר: אין ברירה, צריך לקחת את הילדים הערבים ולהכניס אותם לבתי ספר יהודים.

בני רגב: זה לא פשוט ולא נוח, אבל זה המצב.

בני רגב: המצב הוא קשה ביותר, ואי אפשר לברוח מזה.

בני רגב: ולא משנה לאן מופנית האצבע המאשימה.

בני רגב: אין מקל פלא.

בני רגב: חבל על הזמן.

בני רגב: תהיה המנהל הכי טוב שיש.

בני רגב: אני צריך בהנדסה לפחות 10 מקצועניים.

בני רגב: לא רק שלא הבאנו את ה-10, פיטרנו את ה- 10 כי אין ברירה.

בני רגב: פיטרנו קרוב ל- 300 עובדים.

בני רגב: אנחנו צריכים כוח אדם.

בני רגב: אין לי חיילים למלחמה.

בני רגב: ברור שזה קשה.

בני רגב: כולם חכמים.

בני רגב: תאמין לי שאם היו לי עכשיו כמה מיליונים - גני אביב היו עומדים על הרגליים - פרחים, שלטים.

בני רגב: מאיפה?

בני רגב: אנחנו מתמודדים יום יום.

בני רגב: בעוד שבוע צריך לתת משכורות ויושבים ומתייעצים איך לתת משכורות.

בני רגב: הרי אתה חשב כבר כמה שנים פה אתה יודע מה המצוקה.

בני רגב: אני מבקש שמשרד הפנים יאשר לי מינויים בהנדסה, של לפחות 6-7 עובדים כדי שנוכל לתפקד.

בני רגב: אין לנו כוח אדם.

בני רגב: אני מקווה ורוצה להאמין.

בני רגב: צריך להפריד בין נושא הבעיות הקשות של המגזר הערבי וכשמדברים בגדול על לוד, אין ספק שבתוכנית האב המגזר הערבי קיים, לא מתעלמים מהנושא, זה חלק חשוב בעיר לוד.

בני רגב: אבל אי אפשר לתת פתרונות של 60 שנה.

בני רגב: חבל על הזמן.

בני רגב: כל החוכמולוגים ידברו.

בני רגב: הכל קשקוש.

בני רגב: היו פה שרים, היו פה ראשי ממשלה, ואמרו שאכן המצב קשה.

בני רגב: נגמר הסיפור, הם הלכו.

בני רגב: אזברגה או חסן הרימו טלפון על בעיה כזו וכזו - והם באים.

בני רגב: אני לא רואה פה עכשיו אף חבר כנסת מהמגזר הערבי.

בני רגב: פתאום זה לא מעניין?

בני רגב: מה קרה?

בני רגב: צריך להיות עקביים, לבוא, להתלכד, ולבוא עם אולטימטום לוועדת הכספים - שאם לא ימצאו פתרונות לעיר לוד, אמרת כאן דבר נכון: העיר לוד היא מרכז הארץ.

בני רגב: שחס וחלילה אם נאבד אותה, לא מיליארדים ולא מיליונים יעזרו.

בני רגב: אני מקווה בישיבה הבאה שלא נדון באותו סיפור אלא שנדון באמת על בעיותיה האובייקטיביות של כל העיר - בעיות חברתיות קשות, ועם כל מה שיש אני יכול להגיד שלוד יכולה להיות גאה לפחות בנושא החינוך, שאנחנו במצב מצוין.

יורם מרציאנו: אני רוצה להודות לראש העיר ולכל מי שהגיע.

יורם מרציאנו: אני רוצה לומר באופן ברור, בסיפה של הדברים: ועדת הפנים של הכנסת הסמיכה את ועדת המשנה לעניין לוד.

יורם מרציאנו: כפי שאמרתי בפתח דבריי.

יורם מרציאנו: אנחנו לא מקימים ועדות משנה לכל יישוב.

יורם מרציאנו: מיי שמכיר אותי יודע: לא באנו לפה כדי ליצור צעקה וללכת, ולבוא עוד חצי שנה ועוד שנה.

יורם מרציאנו: אני חבר כנסת חדש.

יורם מרציאנו: הכנסת הזו מכהנת רק שלושה חדשים, ובמשך השלושה החודשים זה הדיון השלישי בעניין לוד.

יורם מרציאנו: חלק מהפתרון של הבעיה הוא להציף את הבעיה, והגיע הזמן שבכנסת ישראל יידעו שיש חברי כנסת שמתכוונים לא לוותר בעניין הזה.

יורם מרציאנו: קיבלתי גם את אישור יושבת ראש הכנסת להקים שדולה לעיר לוד, שיש בה 47 חברי כנסת מכל הסיעות, מכל המגזרים, מכל העדות, כדי להציל את לוד, וזאת כוונתם.

יורם מרציאנו: נכון, אדוני ראש העיר, יש בעיות רווחה.

יורם מרציאנו: אבל אני גם לא ועדת העבודה והרווחה וגם לא ועדת כספים או ועדת חינוך.

יורם מרציאנו: אנחנו ועדת הפנים.

יורם מרציאנו: לא במקרה ישב כאן הממונה על המחוז.

יורם מרציאנו: אנחנו אמורים לפקח על עבודת משרד הפנים.

יורם מרציאנו: אנחנו אמורים לעבוד מול ועדות התכנון.

יורם מרציאנו: אנחנו אמורים לעבוד מול משרדי הממשלה שמבצעים פרויקטים עם משרד השיכון כמו הנושא הזה של מנהל מקרקעי ישראל, שהוא פר אקסלנס שייך לוועדת הפנים.

יורם מרציאנו: אני גם רוצה לומר פה שיהיה ברור: הבעיה של לוד היא ערבית ויהודית, יהודית וערבית, ערבית ויהודית - אין הפרדה.

יורם מרציאנו: כשדיברנו על תוכנית המתאר של העיר לוד- היא לא נוגעת רק במגזר הערבי, היא נוגעת גם במגזר היהודי.

יורם מרציאנו: כשדיברנו על עיווי השכונות היהודיות דיברנו לצד זה על עיבוי של שכונות ערביות.

יורם מרציאנו: וכשדיברנו על לתת פתרונות לשכונות הערביות שנמצאות במצוקה אנחנו מדברים על לתת פתרונות למצוקות של השכונות היהודיות שנמצאות במרכז לוד.

יורם מרציאנו: גם פה יש בעיה אמיתית.

יורם מרציאנו: ואם יבואו תושבים חדשים, ערבים, אף אחד לא ימנע מהם לבוא ללוד, כמו שאף אחד לא יגיד לאוכלוסייה יהודית לא לבוא.

יורם מרציאנו: הלוואי ויבואו, ושיבואו בהמוניהם.

יורם מרציאנו: ולכן, הטרמינולוגיה של עורך הדין אזברגה, שלצערי כבר יצא, אמר את דברו והלך - היא רחוקה מהמציאות.

יורם מרציאנו: עם כל הכבוד, עירית לוד והעומדים בראשה, חלק מהיעדים והאתגרים שלה הוא לעבות את העיר ולהביא לפה אוכלוסיות נוספות.

יורם מרציאנו: התשובה היא : כן, חד משמעית, זה חלק מתפקיד של עיריה.

יורם מרציאנו: אמר פה ראש העיר לגבי חברי הכנסת - -

בני רגב: אם הם באים לפה ש - -

יורם מרציאנו: היגיע לפה חבר הכנסת דב חנין, היגיעה חברת הכנסת מרום, חברת הכנסת נאדיה חילו שנמצאת פה.

יורם מרציאנו: אני רוצה לומר לך שבראיה שלי של חברים שבאים לישיבות במקומות רחוקים- תאמין לי, ראש העיר, מגיע חבר כנסת אחד או שניים.

יורם מרציאנו: יש דיונים שלמים בוועדות שמתקיימים עם יושב ראש אחד.

יורם מרציאנו: אם הגיעו לפה 5 חברי כנסת הבוקר זה מראה באמת על ההתייחסות הרצינית והאיכפתית של ועדת הפנים.

יורם מרציאנו: יושבת פה מנהלת הוועדה - ממחר יצא זימון לעוד חודש, בתיאום עם כל מי שהיה פה, לישיבה נוספת של ועדת תיאום, ביצוע ומעקב של ועדת הפנים שאני עומד בראשותה, יחד עם ג'אלב מג'אדלה, היושב ראש.

יורם מרציאנו: אני אעדכן אותו.

יורם מרציאנו: בחודש הבא נגיע לכאן.

יורם מרציאנו: אני מבקש להביא את הדברים לידי סיכום: 1.

יורם מרציאנו: הוועדה תשוב ותתכנס בעוד חודש כדי לקבל דיווח על ההתקדמות.

יורם מרציאנו: 2.

יורם מרציאנו: הממונה על המחוז, יחד עם העיריה, מנהל מקרקעי ישראל ומשרד השיכון יקיימו דיון על נושא התכנון של העיר לוד. 3.

יורם מרציאנו: משרד הפנים, הוועדה המחוזית - יפעלו יחד עם משרד השיכון ומנהל מקרקעי ישראל לפרסום התוכנית והעברתה להפקדה תוך כדי כוונה שלא תהיה התנגדות -

יעקב אפרתי: בלי המנהל.