ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 33, 2006-07-18 11:00

דוד אזולאי: צהריים טובים לכולם.

דוד אזולאי: אני פותח את הישיבה.

דוד אזולאי: על סדר היום הצעה לסדר (דיון מהיר) בעקבות החלטת הממשלה להחמיר מדיניות הכניסה לישראל.

דוד אזולאי: בקשתו של חבר הכסת סטס מיסז'ניקוב.

דוד אזולאי: בבקשה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה, כבוד היושב ראש.

דוד אזולאי: ברשותך, אני רוצה להתנצל בשם היושב ראש, חבר הכנסת גאלב מג'אדלה, שנמצא בשליחות בחו"ל.

דוד אזולאי: הוא ביקש ממני למלא את מקומו ולכן אני פה.

סטס מיסז'ניקוב: כבוד היושב ראש, חברי הכנסת, אורחים נכבדים, אתחיל עם סיפור טראגי שקרה שלשום, בעת נפילת קטיושה בחיפה נהרגו 8 אנשים שעבדו במוסך הרכבת.

סטס מיסז'ניקוב: לאחד מהם קראו, לצערי, דניס לפידוס, שהיה עולה חדש מאוקראינה.

סטס מיסז'ניקוב: דניס סיים לא מזמן את אולפן הגיור והתגאה מאוד על שהפך ליהודי במדינת ישראל, מדינה שמאוד אהב.

סטס מיסז'ניקוב: כהקדמה לדיון, אני לא יודע אם אמו נמצאת אתו או שהיא נמצאת בחו"ל, אבל בטוח שאמו לא יהודיה, אם הוא היה צריך לעבור את הגיור.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יכול שלא לתהות אם גם במצב הזה מדינת ישראל היתה מגרשת את אמו, כפי שהיא מתכוונת לעשות לקרובי משפחה של עשרות אלפי אזרחים במדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: לא בכדי פתחתי במקרה הטראגי הזה וכמובן שהכי פחות אני רוצה לרקוד על הדם.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לתאר את האבסורד שבהחלטת ועדת השרים לענייני חקיקה, שיזמה הצעה ממשלתית, זה בינתיים לא הגיע לכנסת - -

מרינה סולודקין: זה יגיע.

יפה שפירא: מחר.

סטס מיסז'ניקוב: מחר זה משהו אחר.


דניאל סלומון: זה מחר.

דוד אזולאי: מחר יש הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מספר 19).

דוד אזולאי: זה אותו נושא שאתה מדבר עליו.

סופה לנדבר: למה החליפו 18 ל-19?

דוד אזולאי: אני בקשתי עם יו"ר הקואליציה והוא אמר שלא על זה מדובר.

דוד אזולאי: ידוע לנו שזאת הצעת החוק שאמורה לעלות מחר.

סטס מיסז'ניקוב: אז זה יותר חמור.

סטס מיסז'ניקוב: אני עשיתי את ההקדמה הטראגית הזאת ואתאר לכם את הדברים בקצרה.

סטס מיסז'ניקוב: יושבים פה נציגים של אותן עשרות משפחות שעליהן אנחנו מדברים.

סטס מיסז'ניקוב: אתאר את המצב: אנחנו מדברים על עשרות אלפי משפחות שהגיעו לארץ במטרה להצטרף לאזרחי מדינת ישראל, שהגיעו לפניהם, במטרה לאחד את המשפחה ולבנות פה בית.

סטס מיסז'ניקוב: ההחלטה של ועדת השרים לענייני חקיקה גורמת לניתוק המשפחות.

סטס מיסז'ניקוב: דהיינו: על פי אותה החלטה ואם החוק הזה יעבור, זה יהיה חוק של מדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו אומרים כך: אזרחי מדינת ישראל כמוני וכמו רוב האנשים שנמצאים כאן, כמו האנשים שיושבים פה מאחור, יכולים לשרת בצה"ל ויכולים להיות חיילים מצטיינים, יכולים לבחור ולהיבחר, יכולים למות בתאונות דרכים, סליחה על הביטוי, במלחמות, ובפיגועים, אבל דבר אחד בסיסי הם לא יכולים: לאחד את המשפחה שלהם בבית הלאומי של כל יהודי או כל מי שקשר את גורלו עם העם היהודי.

סטס מיסז'ניקוב: זה הדבר הבסיסי שנשלל ממנו.

מרינה סולודקין: מעדיפים את בני מנשה.

סטס מיסז'ניקוב: גם יהודים וגם בני ביתם סבלו במשך שנים רבות בארצות מוצאם רק בגלל שהם יהודים.

סטס מיסז'ניקוב: ברוסיה זה נחשב לסעיף מספר 5 בתעודת הזהות או בדרכון שהחזיק כל אחד שנולד שם, היה כתוב הלאום שלו: יהודי.

סטס מיסז'ניקוב: ברגע שזה הופיע, נשלל ממנו ללמוד במוסד להשכלה יוקרתי, לעבוד במקום עבודה יוקרתי, להתקדם בסולם הדרגות וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: סבלו גם בני ביתו שהם לא יהודים או חלקי יהודים, כיוון שקשרו את גורלם אתו.

סטס מיסז'ניקוב: הם הגיעו למדינת ישראל וחלקם הפכו לאזרחי מדינת ישראל וחלקם רוצים להתאחד ועדין ממשיכים לסבול מאותן רדיפות שסבלו בארצות מוצאם.

סטס מיסז'ניקוב: אין גבול לבושה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מתבייש שמדינת ישראל מקבלת כאלה החלטות.

סטס מיסז'ניקוב: כבוד היושב ראש, אתה אדם דתי ואני חילוני אבל עדין שומר על מצוות מסוימות ואני אומר: חוץ מלאלוהים, למי יש זכות לחרוץ גורלות?

סטס מיסז'ניקוב: הרי זו חריצת גורלות.

סטס מיסז'ניקוב: ברגע שאנחנו אומרים שאין איחוד משפחה, שאני לא יכול להתאחד עם בת זוגתי או עם אבא שלי או עם הילדים הקטינים שלי, שלא נחשבים לפי חוק השבות כיהודים לפי הדת, זה חריצת גורלות.

סטס מיסז'ניקוב: חוץ מאלוהים, תסכים אתי שאין לאף אחד זכות לכך.

סטס מיסז'ניקוב: הממשלה טוענת שזה השלטת סדר בפני שוהים בלתי חוקיים.

סטס מיסז'ניקוב: תכף נשמע חלק מהמקרים האלה.

סטס מיסז'ניקוב: המדינה אשמה בכך שרבים מהאנשים האלה נמצאים פה כשוהים בלתי חוקיים.

סטס מיסז'ניקוב: רק לפני כמה חודשים התוודענו לכך שיש חקירה או ביקורת במשרד הפנים ויש כוונה לעשות סדר למה שקורה במשרד הפנים.

סטס מיסז'ניקוב: שר הפנים הופיע בוועדת הכספים ואמר: אני רוצה להפריט את מינהל האוכלוסין ולעשות שם סוף סוף סדר.

דוד אזולאי: הוא הופיע גם בוועדת הפנים והציע דברים חשובים מאוד.

דוד אזולאי: אני אבדוק אותו בעוד שנה.

סטס מיסז'ניקוב: אני ברכתי אותו ואמרתי שאם הוא ימלא לפחות 10% מהדברים – דיינו.

סטס מיסז'ניקוב: אבל הוא רוצה להפריט את מינהל האוכלוסין כי כל סניף מתנהל כאילו הוא ממלכה בתוך המדינה.

סטס מיסז'ניקוב: לכל סניף יש תקנות משלו, נהלים משלו.

סטס מיסז'ניקוב: הנהלים לא שקופים, לא יודעים ולא מתורגמים לשום שפה חוץ מעברית.

סטס מיסז'ניקוב: דהיינו, האנשים שמבקשים סטטוס, מעמד, שהגיעו לפה כתיירים שמבקשים מעמד והמסמכים שלהם נמצאים חודשים ושנים במשרד הפנים, לא מקבלים מענה בגלל סרבול ובעיות בירוקרטיות.

סטס מיסז'ניקוב: את כל זה לא אני אומר, לא אומרים האנשים האלה ולא חברי כנסת אלא משרד הפנים בעצמו, מבקר הפנים ושר הפנים.

סטס מיסז'ניקוב: עשרות אלפי אנשים נמצאים לא באשמתם כבלתי חוקיים ואת זה צריך לפתור, לפני שמעלים את ההצעות האבסורדיות האלה.

סטס מיסז'ניקוב: האנשים האלה סבלו במשך שנים מטרטורים, אנשים קשישים נמצאים פה ללא ביטוח בריאות.

סטס מיסז'ניקוב: הם לא מבוטחים אם קורה משהו.

סטס מיסז'ניקוב: המשפחות נאלצות לשלם עשרות ואלפי שקלים כדי לרפא אותם.

סטס מיסז'ניקוב: אם חס וחלילה אשתי למשל, שהיא לא מוגדרת כתושבת מדינת ישראל, נכנסת להריון, אין לה ביטוח בריאות כדי ללדת כמו בן אדם.

סטס מיסז'ניקוב: היא נאלצת להשתמש בשירותים פרטיים ולשלם הון עתק.

סטס מיסז'ניקוב: על הסבל שהאנשים האלה סבלו במשך שנים, אנחנו גורמים להם להיות מגורשים ולהתחיל את כל התהליך מחדש.

סטס מיסז'ניקוב: אסור להתנהג ככה כלפי בני אדם בכלל ובמיוחד כלפי אנשים שקשרו את גורלם במדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: בלי להעליב אף אחד, אנשים שהגיעו להתאחד עם בני משפחתם מושווים לאנשים שחשודים בפגיעה בביטחון מדינת ישראל או לחלופין כאנשים שהגיעו לכאן להרוויח כסף, כמו עובדים זרים.

סטס מיסז'ניקוב: לא יתכן שבני משפחה של תושבי מדינת ישראל, אזרחי המדינה, השוהים פה ומחכים למעמד שלהם מושווים לאלה שבאו להרוויח כסף בצורה בלתי חוקית.

סטס מיסז'ניקוב: איפה נשמע דבר כזה?

סטס מיסז'ניקוב: אנשים רוצים לחיות ביחד עם בני משפחתם.

דוד אזולאי: איך הם הגיעו לארץ?

סטס מיסז'ניקוב: הם הגיעו כתיירים.

דוד אזולאי: הם מגיעים לפה כתיירים ואחר כך מבקשים שינוי סטאטוס ואז יוצא שתקופה מסוימת הם נחשבים לשוהים בלתי חוקיים.

דוד אזולאי: נעשה סדר בדברים.

דוד אזולאי: הם לא עלו במסגרת חוק השבות.

קריאות: לא.

סופה לנדבר: אבל נוצרה סיטואציה שבעצם אנחנו אשמים בזה.

דוד אזולאי: אנחנו כולנו יודעים שחוק השבות, לצערי הרב, גם עלי לא מקובל וזו היתה הפשרה של כולם, גם של הציבור הדתי והלא דתי ואף אחד לא מרוצה מחוק השבות.

דוד אזולאי: אני הייתי רוצה לראות את חוק השבות בצורה מסוימת ואתה בצורה אחרת.

דוד אזולאי: לכן, בואו נעשה את ההפרדה הראויה.

דוד אזולאי: מדבריך משתמע כאילו שהם באו במסגרת חוק השבות - -

סטס מיסז'ניקוב: לא.

דוד אזולאי: מי שבא מכוח חוק השבות מקבל אזרחות ואין לנו בעיה עם זה.

דוד אזולאי: אנחנו מדברים על אנשים שמגיעים למדינת ישראל כתיירים לתקופה מוגבלת ואחר כך הם מבקשים להאריך את השהות בכל מיני צורות.

מרינה סולודקין: לא רק תיירים.

סטס מיסז'ניקוב: כשאני התחתנתי עם אישה שלא בעלת אזרחות ישראלית, היא לא יהודיה, וכאשתי אני יכול להביא אותה לארץ, אני לא יודע אם היא נכנסת בחוק השבות או לא, אבל היא אשתי והיא זכאית להיות במדינת ישראל יחד אתי.

סטס מיסז'ניקוב: לא כך המצב.

סטס מיסז'ניקוב: לפני שכולם ידברו, אני רוצה לומר שמדינת ישראל, מאז ומעולם, עשרות שנים, דרשה במיוחד ממדינות הגוש הקומוניסטי, לשחרר את היהודים למדינת ישראל בטענה אחת בסיסית: תנו לעולים החדשים, ליהודים, להתאחד עם בני ביתם.

סטס מיסז'ניקוב: דהיינו, כשארצות הגוש הקומוניסטי היו סגורות דרשנו שיתנו ליהודים להתאחד עם בני משפחותיהם.

סטס מיסז'ניקוב: עכשיו, אנחנו כורתים את מהות העלייה למדינת ישראל כי אנחנו אומרים שאין יותר כניסה לקרובי משפחה של יהודים.

סטס מיסז'ניקוב: זו פגיעה קשה מאוד בכל המהות של מדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: דבר אחרון, בעיתות מלחמה ובמיוחד עכשיו, לא מובן לי למה אנחנו מתעסקים בגירוש קרובי משפחה של אנשים במקום להתעסק במהות.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת מיסז'ניקוב, אני רוצה שתדע שבדקתי לפני הישיבה ושאלתי האם מתקיים מצב שמשטרת ההגירה מנסה לגרש את אותם אנשים שאתה מדבר עליהם.

דוד אזולאי: קיבלתי תשובה חד משמעית שלא.

סטס מיסז'ניקוב: כי עדין לא חוקק החוק.

דוד אזולאי: אני מציע שתבדוק את הנושא כפי שאני בדקתי.

סטס מיסז'ניקוב: אבל החוק לא קיים.

דוד אזולאי: החוק קיים ואנחנו הולכים לחדש אותו, זו לא הוראת שעה.

דוד אזולאי: אני מציע לך לעשות זאת.

דוד אזולאי: אני מתפלא על נשיאות הכנסת שהחליטה לאשר דיון מהיר בעניין הזה, כשיש הצעת חוק שאמורה לעלות מחר.

דוד אזולאי: ישנם כלים איך לתקן את מה שאתה אומר.

דוד אזולאי: אני לא נכנס כרגע אם זה נכון או לא.

סופה לנדבר: מה יהיה מחר בדיון?

דוד אזולאי: תיקון סעיף מספר 19 בהצעת חוק הכניסה לישראל.

סופה לנדבר: מה פירוש?

דוד אזולאי: בדרך כלל זה יעבור לקריאה ראשונה במליאה ולאחר מכן, יורד לאחות הוועדות.

דוד אזולאי: סביר להניח שזה יגיע לוועדת הפנים ופה, אנחנו מקיימים דיונים באמצעות כל הגורמים שנמצאים כאן ואז זה הזמן לקום ולהעלות את הבעיה וזכותך להגיש את ההסתייגות שאתה מעוניין להכניס בחוק הזה.

דוד אזולאי: יש כללי משחק דמוקרטיים שמכניסים הסתייגות, או שהיא עוברת או שלא.

דוד אזולאי: שלב קודם, יש מספיק אמצעים להגיע לשר הפנים ולהעלות בפניו את הנושא ולבקש ממנו להכניס תיקוני חקיקה או לחכות עם הצעת החוק הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: אני מתפלא ששר הפנים בכלל העלה את זה לסדר היום.

סטס מיסז'ניקוב: זאת בושה למדינת ישראל.

מרינה סולודקין: בזמן שמביאים את בני מנשה.

דוד אזולאי: אתה מסכים אתי שלשר הפנים יש את השיקולים.

דוד אזולאי: זו ממשלת ישראל שהחליטה להעלות את ההצעה הזאת ויש לה מספיק שיקולים.

דוד אזולאי: אני חושב שיש מספיק דרכים פרלמנטריות לבקש להקפיא או להכניס בה תיקונים.

דוד אזולאי: משום כבודך, אני מקיים את הדיון הזה ואני לא רואה שום תכלית לדיון הזה, פרט להציף את הבעיה וזה בסדר, זה לגיטימי.

דוד אזולאי: אנחנו יכולים להציף את הדברים, יש פה חברי כנסת מכובדים ואורחים וניתן לכל אחד להתבטא אבל מעבר לכך, שינוי מהותי לא תשיג.

סטס מיסז'ניקוב: אני ביקשתי את הדיון המהיר הזה עוד לפני שהנושא של החקיקה עלה לכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: סדר היום התפרסם רק אתמול ואני ביקשתי את הדיון המהיר לפני שבועיים.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא משנה את מהות העניין.

סטס מיסז'ניקוב: אם הממשלה מעיזה אחרי ההחלטה האומללה של ועדת השרים לענייני חקיקה להעלות את הנושא הזה לקריאה ראשונה, אני רוצה להסתכל לאותם אנשים חילוניים בעיניים, כי לך כמובן יש דעה אחרת וזו זכותך.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להסתכל בעיניים של אנשי הקואליציה, שיצביעו בעד הצעת החוק הזאת, כולל הגמלאים קדימה וכולם.

מרינה סולודקין: שאלה: במה שונה הסתייגות 19 מ-18?

דוד אזולאי: זה תיקון .

דוד אזולאי: אנחנו מדברים על הצעת חוק הכניסה לארץ (תיקון מספר 19).


דניאל סלומון: כפי שקורה לעתים במקרים האלה, מתחילים מנושא אחד וגולשים לכל מה שקשור למינהל אוכלוסין.


דניאל סלומון: אני אנסה להתמקד בעניין שלנו.


דניאל סלומון: מה אין בהחלטה הזאת: ההחלטה לא מדברת בכלל על המהות של מדיניות ההגירה למדינת ישראל.


דניאל סלומון: מי זכאי ומי לא - זה בכלל לא עלה על השולחן.


דניאל סלומון: גם בחוק הכניסה לישראל אין שום דבר שנוגע למהות.


דניאל סלומון: אין שום נגיעה במדיניות לגבי מנהלי מינהל האוכלוסין.


דניאל סלומון: איך נולד הדבר הזה?


דניאל סלומון: זה נולד כתוצאה מהחלטת הממשלה הקודמת ביוני 2005, שהחליטה להסמיך את ועדת השרים לענייני חקיקה לקבוע הסדר חקיקתי לטפל בשוהים בלתי חוקיים.


דניאל סלומון: זה עמד על סדר היום, להצבעה, בסוף המושב הקודם ולא עלה ולכן, חזר לוועד שרים לענייני חקיקה וזה אמור לעלות לקריאה ראשונה במליאה.

סופה לנדבר: מי מוגדר כבלתי חוקי?


דניאל סלומון: מיהו שוהה בלתי חוקי?


דניאל סלומון: לעניין שלנו, שוהה בלתי חוקי הוא אדם השוהה בישראל שלא כדין שלא כדין - -

מרינה סולודקין: אמא ואבא של אזרחי מדינת ישראל הם שוהים בלתי חוקיים?


דניאל סלומון: ההגדרה היא של מי ששוהה בישראל תקופה של מעבר ל-30 יום, ויש כאן הרבה סייגים.


דניאל סלומון: כל מצב שאדם יכול להראות שהיתה תקלה או טעות שלא בשליטתו,למשל: מה שדיברו כאן על מצבים שבגלל איפול של משרד הפנים לא יכלו לשהות כדין מסיבה כזאת או אחרת, כל זה מופיע בתוך החוק, שאדם כזה לא מוגדר מראש כשוהה בלתי חוקי.

סטס מיסז'ניקוב: זה כולם.

סטס מיסז'ניקוב: כל האנשים ששוהים פה פנו למשרד החוץ ומשרד הפנים.


דניאל סלומון: אתה מדבר על מגזר מאוד מסוים.


דניאל סלומון: אתה אומר: כולם, אבל יש הרבה מגזרים וצריך לראות את התמונה הרחבה.

סופה לנדבר: ספציפית, אנחנו מדברים גם על המגזר הזה, שהוא גדול ואנחנו נציגים שלו.

סופה לנדבר: בגלל הבירוקרטיה והרצון לשלול את האנשים האלה, עושים הכל כדי שלא יקבלו היתר להיות במדינת ישראל.


דניאל סלומון: לגבי אותן דוגמאות שהזכרת, שהם שוהים לא כדין בחלק מהמקרים באשמת משרד הפנים.

סטס מיסז'ניקוב: ב-100% מהמקרים.

דוד אזולאי: רבותי, יש לי בקשה: כולכם רשומים אז אנא מכם, תאשפרו לו להגיד את שלו.


דניאל סלומון: אם ניקח את אותם מקרים בדיוק, החוק עצמו מדבר על כך שאם זה לא היה בשליטתו של המבקש, הוא לא יחשב מראש כשוהה בלתי חוקי וכל הדבר הזה לא יחול עליו.


דניאל סלומון: מה אומרת ההצעה לגבי אותם שוהים בלתי חוקיים?


דניאל סלומון: היא מצמצמת את האפשרות של שר הפנים לדון בבקשה של אדם כזה לקבל מעמד בישראל לפי חוק הכניסה, עד לחלוף תקופות צינון שנקבעו פה בחוק.


דניאל סלומון: העיקרון הוא שככל ששהית בישראל תקופה ארוכה יותר שלא כדין, לא תוכל לפנות להשאיר את המעמד, אלא בחלוף תקופת צינון, כשתקופת הצינון המקסימאלית היא תקופה של 5 שנים.


דניאל סלומון: הסייגים הנוספים מעבר למה שהזכרתי כרגע זה - -

סטס מיסז'ניקוב: זה נשמע לך הגיוני?

דוד אזולאי: יש לי בקשה: אתה דיברת מעל ומעבר ואף אחד לא הפריע לך.

דוד אזולאי: אני מציע שתרשום את ההערות ונאפשר לך להגיב.


דניאל סלומון: החריג הראשון היה במסגרת החוק עצמו לגבי טיפול בילדים של שוהים בלתי חוקיים שגדלו בישראל.


דניאל סלומון: הסייג השני זו הוראת מעבר אחידה.


דניאל סלומון: זאת אומרת, כל מי שנמצא בישראל ביום כניסת החוק לתוקף ובוודאי מי שנמצא כבר היום.


דניאל סלומון: מי שימצא בישראל ביום שהחוק יכנס לתוקף ועד לתקופה של 90 יום, יוכל להביא לכך שאם הוא פנה לפני כן, שהחוק הזה לא יחול עליו.


דניאל סלומון: מלבד זאת, שר הפנים, בהתייעצות עם שר התמ"ת, מחויב לקבוע בתקנות סוגי אנשים, שגם אם הם שוהים פה שלא כדין, הוראות החוק לא יחולו עליהם.


דניאל סלומון: הכוונה להחיל את זה על אנשים דוגמת קשישים, חולים, פליטים, ילדים וכולי.


דניאל סלומון: זאת אומרת, אנשים ששוהים בישראל שלא כדין וגם אם זה באשמתם במידה כזו או אחרת, הוועדה תוכל לייעץ לשר הפנים או לעובדי מינהל האוכלוסין להחריג את האנשים מתוך החוק ולטפל בבקשה שלהם כרגיל.

סופה לנדבר: מה זאת אומרת?

סופה לנדבר: מה תעשו?


דניאל סלומון: אם החוק היה אמור למנוע טיפול בבקשה, אם הוחלט למשל שאדם פלוני, מפאת מחלה נמצא כאן, אפשר לטפל בבקשה כרגיל, מבלי להיכנס לתוך הוראת החוק בכלל.


דניאל סלומון: יבדקו אותו כרגיל, כפי שהיו בודקים אותו לפני שהחוק נכנס לתוקף.

סופה לנדבר: וישללו.


דניאל סלומון: לא.


דניאל סלומון: את חוזרת לנושא מדיניות.


דניאל סלומון: החוק הזה לא עוסק במדיניות.


דניאל סלומון: לא בנושא של הורים קשישים וככל שאני יודע, אין שום כוונה לגעת בנושא הזה.


דניאל סלומון: הורים קשישים מקבלים מעמד בישראל.


דניאל סלומון: זו מדיניות ברורה ומוכרת.

מרינה סולודקין: אבל כתוב.

מרינה סולודקין: ..

דוד אזולאי: תודה רבה.

מרינה סולודקין: כשאני גיליתי שיש את תיקון 18 לחוק הכניסה למדינת ישראל, אחרי שקראתי אותו, מיד הבנתי שזה אסון לעולים.

מרינה סולודקין: אולי היו כוונות טובות, אבל כשאני קוראת את החוק ומכירה את המציאות עם הורה קשישי בודד, עם אשתו של אזרח ישראלי, אני רואה שיש החמרה במדיניות ויש רצון "לזרוק" את כל אלה שנמצאים בארץ במשך הרבה שנים החוצה ובמקביל, אני רואה שיש רצון להביא אנשים אחרים.

מרינה סולודקין: כשאני קוראת מה קורה עם בני מנשה ואף אחד לא יודע מי הם, לא בספרים ולא באנתרופולוגיה ולא באתנוגרפיה ולא יודע איזה קשר יש להם ליהודים.

מרינה סולודקין: כשיש לנו עליה של בני מנשה, אני שואלת שאלה.

מרינה סולודקין: אנחנו הפסקנו להאמין בדם היהודי ובערך של משפחה שיהודים מקימים והלכנו למסלול מאוד מסוכן, מיסיונרי.

מרינה סולודקין: הדת היהודית אף פעם לא היתה מיסיונרית ולא הביאו אנשים שאין להם שום קשר לעם ישראל ואף פעם לא היו יהודים.

מרינה סולודקין: מצד אחד, יש החלטת ממשלה בנושא של הפלשמורה.

מרינה סולודקין: עכשיו יש סיפור חדש עם בני מנשה ומצד אחר, אני רואה שמה שהשגנו במשך 10 השנים האחרונות, שיש דמות מודרנית למדינת ישראל וערך לאשתו של יהודי של אזרח ישראלי וערך להורה קשיש בודד, עכשיו זה לא קיים.

מרינה סולודקין: אנחנו כולנו נתונים בחסד של הפקידים שעובדים במשרד הפנים.

מרינה סולודקין: אני רואה גם שיהיה אסון חברתי כי משרד הפנים במשך הרבה שנים לא רצה להחליט בהרבה בעיות ויש לנו עשרות אלפים או אלפים של בני משפחות של יהודים, שנמצאים בארץ אפילו יותר מ-5 שנים ועכשיו יהיה גירוש.

מרינה סולודקין: לא גירוש ספרד - -

סטס מיסז'ניקוב: יש פה אנשים שנמצאים 8 שנים.

מרינה סולודקין: אנחנו הרבה שנים בכנסת ואנחנו מכירים את החבר המכובד דוד אזולאי, שהיה סגן שר הפנים וידע איך לטפל במקרים הומניטריים.

מרינה סולודקין: אז עכשיו, אחרי החוק הזה, אין מקרים הומניטריים וזה מאוד מסוכן.

מרינה סולודקין: כשנשאלת השאלה של העיתוי של הדברים האלה, העיתוי מאוד מוזר מפני שאנחנו בזמן מלחמה.

מרינה סולודקין: איזה מסר זה?

סטס מיסז'ניקוב: אולי בגלל זה, שאף אחד לא ישים לב.

דוד אזולאי: ההצעה הזאת קיבלה אישור של ועדת שרים עוד לפני שפרצה המלחמה.

מרינה סולודקין: אני יודעת איזה מסר יהיה לחיילים הקרביים שלנו, שיש להם אימהות שמזמן רצינו את החוק של אמא של חיל.

מרינה סולודקין: אמרו לנו שזה מסוכן, שזה יהיה תקדימי ואין לנו חוק אימהות של חיילים, אבל הפגיעה תהיה גם באמהות של חיילים.

מרינה סולודקין: אני שלחתי, מצידי, את המכתב לראש הממשלה ולשר המשפטים.

מרינה סולודקין: לא אמרת לנו שהפרקליטות יזמה את החוק החדש, את התיקון לחוק - -


דניאל סלומון: אמרתי שזו החלטת ממשלה משנה שעברה.

מרינה סולודקין: כתבתי לשר המשפטים ולראש הממשלה שאני, בגלל שאני מייצגת ציבור שיוצא נפגע, אני לא יכולה להצביע בעד החוק ואני אהיה נגדו.

ואסל טאהא: אני רוצה להתייחס לסוגיה הזאת בקצרה.

ואסל טאהא: אני רואה באוכלוסיה הרוסית כפי שאני רואה באוכלוסיה הערבית – קורבן.

ואסל טאהא: את התופעה הזאת, הסוגיה הזאת, הממשלה יצרה ולא האזרחים.

ואסל טאהא: דיבר חבר הכנסת מסיז'נקוב על עדות של אנשים, קרבן של הבירוקרטיה.

ואסל טאהא: רציתי להגיד, שבאותה תקופה, אחד המסרים הראשיים של מדינת ישראל לעזור במלחמה הקרה נגד רוסיה וברית המועצות לצידה של ארצות ברית.

ואסל טאהא: אתם הייתם אמצעים.

ואסל טאהא: כפי שאנחנו, ערביי ישראל, שאנחנו אזרחי מדינת ישראל, אחרי הכיבוש של 67 הגדה ועזה, נוצר הקשר בין שתי האוכלוסיות שהן קרובות.

ואסל טאהא: התחילו להתחתן ולהקים משפחות ויש תיקון בחוק לאסור.

ואסל טאהא: כל אישה שיש לה משפחה שלמה בגליל או במשולש או בגב נחשב לשוהה בלתי חוקי, לפי התיקון הזה.

ואסל טאהא: לכן, גם אנחנו קורבן של זה וזה מאוד אכזרי, במיוחד לגבי אותן משפחות שאני קרוב להן.

ואסל טאהא: אני מכיר גם משפחות רוסיות שסובלות ויש לי חברים רבים מהאוכלוסייה הרוסית שסובלים מהתיקון הזה, מהחקיקה הזאת, שהם נחשבים לשוהים בלתי חוקיים ולפעמים מפרקים משפחות.

ואסל טאהא: אני עד לפירוק משפחות.

ואסל טאהא: האישה עזבה מפני שלא יכלה להיות עם המשפחה שלה ונסעה לאוקראינה או לרוסיה.

ואסל טאהא: אותו דבר אצלנו, בסקטור הערבי, יש הרבה קרבנות שילדים נותרו בלי אב או אם כתוצאה מהחקיקה הזאת.

ואסל טאהא: זה גורף, זה אכזרי וזה קשה.

ואסל טאהא: כמו כן, רציתי להדגיש את ענין הכניסה לישראל.

ואסל טאהא: אדוני היו"ר, חברי הכנסת, אנחנו רגילים לביקורי קיץ.

ואסל טאהא: בקיץ באים מבקרים, משפחות, אנשים שיש להם דרכונים אמריקאיים, אזרחות אמריקאית, שבדית, נורבגית, גרמנית ובאים לבקר את המשפחות שלהם בגדה או בעזה או אצלנו, בתוך מדינת ישראל.

ואסל טאהא: מונעים מהם להיכנס.

ואסל טאהא: אני עד, והתערבתי בשני מקרים שהחזירו אותם - -

סופה לנדבר: גם אנחנו, מרוסיה ומאוקראינה שסיפרו לי - -

ואסל טאהא: החזירו אותם לשדה התעופה באותו יום והם לא הספיקו לבקר את המשפחות שלהם - -

דוד אזולאי: למרות התערבותך?

ואסל טאהא: לא רק אני, גם אחרים.

דוד אזולאי: כדאי שתבדוק מה הסיבות.

ואסל טאהא: כשיש סיבות ברורות ויש חוקים לכניסה, אני חושב שאפשר לטפל, להודיע, אפשר לא לתת ויזה.

ואסל טאהא: אנשים שקיבלו ויזה להיכנס והוחזרו, הן מהגשרים והן משדה התעופה.

ואסל טאהא: זה גורף.

ואסל טאהא: יש לאפשר גם לבני משפחות, קרובי משפחות לבקר ביקורי קיץ.

ואסל טאהא: אני לא מדבר רק לגבי הערבים אלא גם לגבי רוסים שמחזירים אותם.

ואסל טאהא: יש הרבה מקרים - -

דוד אזולאי: מדינת ישראל מעודדת תיירים, מעוניינת בה ורוצה תיירים.

דוד אזולאי: כדאי שתבדוק כמה תיירים נכנסים לארץ וכמה מחזירים.

דוד אזולאי: אלה שמחזירים - צריך לבדוק למה.

ואסל טאהא: זאת לא הפרופורציה.

ואסל טאהא: אלה באים כתיירים, לבקר את קרובי המשפחה.

ואסל טאהא: התייר הצליין בא כדי לבקר מקומות קדושים וודאי שמעודדים את זה.

ואסל טאהא: אנחנו מדברים על ביקורים של אנשים שרוצים לבקר משפחות, קרובי משפחה, אם זה רוסים ואם זה ערבים.

ואסל טאהא: תודה.

יצחק אהרונוביץ': ראשית, אני מברך את חבר הכנסת סטס שהביא את זה.

יצחק אהרונוביץ': אני חושב שגם בתחום הפרוצדוראלי, זה שזה עולה מחר - אני יושב בנשיאות והתלבטנו וסטס צודק, זה היה צריך להיות לפני שבוע, שבועיים וזה אושר השבוע.

יצחק אהרונוביץ': זה לא מונע, לטעמי, להעביר מסר או בקשה שלנו לממשלה לא לקיים דיון מחר.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו מבקשים, כחברי ועדת הפנים, לאחר שקיבלנו את זה כהנחתה.

יצחק אהרונוביץ': חברי הממשלה או ועדת השרים לא ביקשו את אישורנו.

יצחק אהרונוביץ': הם באו והציעו את ההצעה - -

דוד אזולאי: אף פעם לא מבקשים.

יצחק אהרונוביץ': בסדר.

יצחק אהרונוביץ': אז אנחנו, חברי ועדת הפנים, יכולים להגיד לו "סטופ".

יצחק אהרונוביץ': אנחנו חושבים שיש פה עוד הליך שאנחנו מתנגדים להנחתו לדיון במליאה ומבקשים לקיים דיון קדם, טרום, לקיים את הדיון פה ולהביא את כל הסוגיות שכל חברי הכסת מאוחדים פה.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו הולכים לפגוע באוכלוסיה שחלקה חלשה, חלק לא דוברת שפה, חלקה הבנים משרתים בצה"ל.

יצחק אהרונוביץ': איזה מסר אנחנו משדרים היום?

יצחק אהרונוביץ': שבשעת מלחמה אנחנו מעבירים מסרים שהם נמצאים בחזית ואנחנו מתנהגים כמו בת יענה.

יצחק אהרונוביץ': לא מעניין אותנו.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו מחוקקים בבית המחוקקים ומחוקקים כרגע חוק, שמחר בבוקר יהיה גירוש כזה או אחר או עצירה כזאת או אחרת.

יצחק אהרונוביץ': איזה מסרים אנחנו מעבירים.

יצחק אהרונוביץ': על זה אומרים: אל תהיה צודק תהיה חכם.

יצחק אהרונוביץ': לא צריך למהר ולעשות כל דבר.

יצחק אהרונוביץ': יש פה בעיה, בואו נפתור אותה.

יצחק אהרונוביץ': אי אפשר לפגוע באוכלוסיה שנמצאת פה, אני לא מדבר על גודלה אלא על ילדים שגדלו פה, על אנשים שישנן פה.

יצחק אהרונוביץ': לקרוע משפחות.

יצחק אהרונוביץ': ומחר בבוקר, ועדת הפנים מתעלמת מהדברים האלה.

יצחק אהרונוביץ': על זה אני מתרעם ועל זה אני מקבל את ההחלטה להגיד: רבותי, בואו נעצור את זה.

יצחק אהרונוביץ': אם יהיה רוב או לא, אני לא יודע.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו חייבים להגיד שלפני שמעלים את זה למליאה, בואו נקיים דיון על השלכות החוק הזה, כי זו קבוצה גדולה, אוכלוסיה גדולה, שבאיזה שהוא מקום נעביר מחר את ההחלטה, זה יחזור לוועדת הפנים ונקיים את אותו דיון ונגיד את אותם דברים.

דוד אזולאי: סליחה ידידי, לא.

דוד אזולאי: יש הבדל בין הדיון הזה היום לבין הדיון שיהיה אחר כך.

דוד אזולאי: ממה נפשך?

דוד אזולאי: אם ההצעה עברה, אתה מקיים דיון על החקיקה עצמה ואז יש לך את האפשרות להכניס את כל התיקונים שאתה מדבר עליהם.

דוד אזולאי: אם זה לא עבר, לא קרה כלום.

יצחק אהרונוביץ': היתה בקשה דחופה של חבר הכנסת סטס לקיים דיון מקדמי ועליו אנחנו צריכים להגיד: אנחנו מעבירים מסר, שולחים מפה חץ לכיוון ועדת השרים: אנחנו מתנגדים.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו רואים את זה כהצעת חוק לא טובה לנו, אנחנו לא רוצים אותה.

יצחק אהרונוביץ': בואו תמשכו את זה ונקיים דיון מקדמי ואחרי שנארגן את השורות, נדבר על הדברים, נעשה את התיקונים, יכול להיות שנתמוך בזה.

יצחק אהרונוביץ': למה להעלות את זה כנגד אוכלוסיה?

יצחק אהרונוביץ': למה לא להעביר את זה בהסכמה?

יצחק אהרונוביץ': על זה אני מתרעם ואני מבקש לקיים את זה ולהעביר בקשה לא להעלות את זה מחר ולמשוך אותה עד שנעשה דיון מקדמי עם ועדת השרים.

יצחק אהרונוביץ': זכותם להחליט, אני לא מערער על זכותם.

יצחק אהרונוביץ': אני מערער על הדרך ועל התוצאה, שמחר בבוקר, מה תהיה התוצאה?

יצחק אהרונוביץ': איך נקרע פה משפחות?

יצחק אהרונוביץ': זה קרע בעם.

דוד אזולאי: אתה מדבר על נושא פרוצדוראלי.

דוד אזולאי: ידידי, אני קצת מכיר את הדברים.

דוד אזולאי: אתה יכול להיות כאן אין סוף שנים ואף פעם לא תלמד את כל כללי המשחק הפוליטי.

דוד אזולאי: יש כל מיני דברים ואתן לך דוגמה: אחד השרים יכול להגיש ערעור בממשלה ולעכב את החקיקה.

מרינה סולודקין: אין לנו שרים...

דוד אזולאי: לא שמעתי את מה שאמרת.

סופה לנדבר: זאת ממשלה אנטי רוסית אז איזה שרים יש?

סטס מיסז'ניקוב: היא צודקת.

סטס מיסז'ניקוב: זו ממשלה אנטי הכל.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת אזולאי, יש פה קואליציה מקיר לקיר.

יצחק אהרונוביץ': אין פה עניין של מפלגה כזאת או אחרת.

יצחק אהרונוביץ': במהות, אנחנו מעבירים מסר לממשלה, לועדת השרים, תמשכו את זה.

יצחק אהרונוביץ': נקיים דיון ונפתור את הבעיה.

יצחק אהרונוביץ': בואו נמצא איזה שהוא פתרון.

לורין פוריס: שהוועדה תקרא לממשלה לדחות - -

יצחק אהרונוביץ': זה מה שאני מבקש.

סופה לנדבר: לחוק הזה יש שם: תצאו החוצה! אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב ראש, שהמצב האבסורדי שסטס ומרינה וכולנו עוסקים בו היום נקרא שהממשלה מתעלמת מהבעיה שקיימת במדינת ישראל.

סופה לנדבר: יש בעיה ואנחנו צריכים להיות ערים אליה.

סופה לנדבר: אנחנו מייצגים ציבור שלם ולציבור הזה יש בעיה ואנחנו צריכים להיות ערים לבעיה הזאת, כמו שאמר חבר הכנסת מהסיעה שלנו.

סופה לנדבר: אני רוצה לשאול אותנו, מה ההבדל בין מה שקורה היום עם המשפחות האלה לבין משפחות של יהודים שהגיעו בשנות ה-70 ונפרדו ממשפחותיהם.

סופה לנדבר: אמא שלי גססה במדינות חבר העמים.

סופה לנדבר: כל המדינה עמדה על הראש כדי לעשות מאבק דרך כל העולם כולו כדי לאחד את המשפחות.

סופה לנדבר: אני עברתי את זה על בשרי ובגלל זה אני מבינה אותם.

סופה לנדבר: אני מבינה מה שקורה היום עם המשפחות האלה.

סופה לנדבר: אמא שלי קיבלה אישור יציאה ממדינות חבר העמים יומיים לפני שהוא מתה.

סופה לנדבר: כולם ידעו שהיא גוססת וכולם ידעו שיש לה סרטן ומי במדינה לא ניסה לעזור לי?

סופה לנדבר: לא הייתי מסוגלת להיכנס לשם.

סופה לנדבר: 8.5 שנים לא ראיתי את אמי.

סופה לנדבר: ביקשתי מהשגריר באוסטריה לראות אותה לפני שתמות ולא נתנו לי להיכנס.

סופה לנדבר: אנחנו היום עושים אותו דבר לאנשים שהם אזרחי מדינת ישראל, אנחנו מפרידים את המשפחות.

סופה לנדבר: כמו אצל סטס ומרינה יש מקרים שצועקים עד השמים.

סופה לנדבר: יש אישה שפנתה אלי.

סופה לנדבר: היא ובעלה התגרשו לפני עשרות שנים ועכשיו יש לה כאן נכדים ובת ובן.

סופה לנדבר: האישה הזאת גרה באשקלון והיא גוססת מסרטן.

סופה לנדבר: עד שקיבלתי אישור לתת לה תעודת זהות א5, שלא נותנת לה שום זכויות, והיום היא גוססת מסרטן בבית ואפילו זריקה נגד כאבים היא לא מקבלת.

סופה לנדבר: אנחנו מדינה אכזרית.

סופה לנדבר: זה לא יתכן.

סופה לנדבר: אני מתקשרת לשר הפנים ולשר הבריאות ולמשרד הרווחה ולבסוף, אני הייתי צריכה לגייס כסף כדי שהמשפחה תוכל לשלם עבור טיפול נמרץ.

סופה לנדבר: רבותיי, לאן הגענו?

סופה לנדבר: יש כל כך הרבה מקרים שהאנשים שיושבים כאן יספרו וזה על קצה האסון שקורה מול עינינו.

סופה לנדבר: אני חושבת שאנחנו, כולנו, כל חברי הכנסת שנמצאים כאן ובוועדות אחרות, לכתוב היום מכתב ולהחתים חברי כנסת שאנחנו דורשים מממשלת ישראל למשוך את החקיקה הזאת.

סופה לנדבר: לא צריך לעשות דברים בחפזון, שלא יקרה אסון.

סופה לנדבר: אנחנו לא ניתן להוציא את האנשים האלה ממדינת ישראל.

נטליה גור: אני נמצאת בארץ 10 שנים.

נטליה גור: אני לא רוצה לספר עכשיו על המקרה שלי כי 10 דקות לא יספיקו.

נטליה גור: בעזרת השם, אם יתנו לי ועדה במשרד הפנים אני אספר את כל הסיפור.

נטליה גור: שמעתי מה שסופה סיפרה.

נטליה גור: יש לי תיק במשרד הפנים ואני מבקשת שלאמא שלי יתנו אישור להישאר בארץ.

נטליה גור: כרגע היא נמצאת בארץ באופן אי-חוקי.

נטליה גור: איך הגעתי לזה, זה סיפור ארוך.

נטליה גור: לא היתה לי כוונה לעבור על החוק.

נטליה גור: גדלנו בשלטון קומוניסטי ולא היתה לי כוונה לעבור את החוק.

נטליה גור: אין צורך להזכיר לי שאי ידיעת החוק אינו פותר מעונש.

נטליה גור: אמא שלי היתה חולת סרטן וברוך השם לפני חודש עברה ניתוח והיא במצב טוב מאוד.

נטליה גור: התיק שלה במשרד הפנים.

נטליה גור: בשבילי, אישית, נקרא לקיים מצווה כבד את אביך ואת אמך.

נטליה גור: יש לי בקשה גדולה לכל האשים שיושבים כאן, אתם ממציאים חוקים, מקבלים חוקים.

נטליה גור: ברגע שאתם מקבלים את התפקידים שלכם, אל תשכחו שאתם לא מפסיקים להיות בני אדם.

נטליה גור: לכל אחד יש אמהות וילדים.

נטליה גור: ברגע שאתם מקבלים את החוק שנותן לפרק משפחות, במקרה שלי, אני צריכה לקחת את הילדה שלי בת 13 ולהחזיר אותה לרוסיה, לעיר שנמצאת בצפון קווקאז, בשלטון מוסלמי.

נטליה גור: זו ילדה שחיה חיים יהודיים, אוכלת אוכל כשר, שומרת שבת, בשבילה זה טרגדיה.

נטליה גור: אתם מקבלים חוקים כלליים אבל בכל חוק יש יוצאי דופן.

נטליה גור: אם יש אפשרות להקדיש זמן, לתת אפשרות לכל אדם להשמיע את הדברים שלו.

נטליה גור: מה היה קורה אם רות המואביה היתה חיה בימינו?

נטליה גור: משרד הפנים היה מגרש אותה, לא היה דוד המלך.

נטליה גור: אתה אומר משחק פוליטי.

נטליה גור: סליחה, המשחקים הפוליטיים שלכם זה הריסת החיים שלנו.

נטליה גור: אני עשיתי הרבה טעויות.

נטליה גור: כשהגעתי לארץ בגיל25 לא חשבתי על אמא ואבא שלי.

נטליה גור: באמת.

נטליה גור: עכשיו, כשאני כמעט בת 40 ויש לי אמא בת 67 ובת בת 13, אני לא יודעת מה לעשות עם החוקים שלכם.

נטליה גור: בבקשה, אל תשכחו "ואהבת לרעך כמוך".

נטליה גור: אל תשכחו שאתם בני אדם.

נטליה גור: שיש מושג של אהבת אדם.

נטליה גור: תודה.

דוד אזולאי: תודה רבה.

מקסים בביצקי: שלום.

מקסים בביצקי: אני אדבר בשם אמא של אשתי.

מקסים בביצקי: הסיפור שלה משנת 1998.

מקסים בביצקי: 8 שנים.

מקסים בביצקי: זה תיאטרון של פרדוקסים.

מקסים בביצקי: היא הגיעה לארץ עם בעלה, זכרונו לברכה.

מקסים בביצקי: ב-98 משרד הפנים החליט שבעלה נשוי.

מקסים בביצקי: יש לי פה תעודת זהות שלו שרשום עליה: נשוי.

מקסים בביצקי: באותו רגע, משרד הפנים החליט שהאישה לא נשואה.

מקסים בביצקי: איך אפשר להבין את זה?

מקסים בביצקי: שנתיים העניין היה בבירורים.

מקסים בביצקי: אחרי שנתיים בעלה נפטר.

מקסים בביצקי: משנת 98 אנחנו בבירורים.

מקסים בביצקי: לפני 4.5 שנים קיבלנו תשובה מהפקידה הבכירה של משרד הפנים שהיא צריכה לעזוב את הארץ לתקופה מסוימת כדי להחתים את השלטונות ברוסיה על תעודת הנישואין שלה.

מקסים בביצקי: עשינו זאת.

מקסים בביצקי: היא נסעה לרוסיה וברוסיה קיבלה פעמיים אירוע מוחי.

מקסים בביצקי: במשך שנה וחצי היתה מאושפזת ועברה מבית חולים לבית חולים ועשתה כל מה שהיתה צריכה לעשות וחזרה לארץ.

מקסים בביצקי: חזרנו למשרד הפנים.

מקסים בביצקי: משרד הפנים נתן תשובה שהפקידה הבכירה, שאמרה לנו שהיא צריכה לנסוע לרוסיה להחתים, כבר לא בתפקיד.

מקסים בביצקי: התחלנו את הסיפור מהתחלה.

מקסים בביצקי: יש חוק חדש.

מקסים בביצקי: חוץ מזה שבעיקרון, לפי החוק, היא היתה נושאה ליהודי שנפטר, היתה צריכה לקבל אזרחות.

מקסים בביצקי: יש חוק לקשיש בודד.

מקסים בביצקי: על פי החוק הזה, אם היא נמצאת 4 שנים בארץ, היא יכולה לקבל משהו זמני, שנותן לה תנאים סוציאליים.

מקסים בביצקי: בפועל, בגלל שמשרד הפנים אמר לה לעזוב את הארץ ולנסוע לארץ, הוא לא מחשיב את כל השנים האלה.

מקסים בביצקי: עכשיו התחלנו הכל מהתחלה והיא צריכה לחכות עוד שנתיים וחצי.

מקסים בביצקי: אבסורד נוסף: מה שהיא מקבלת כרגע זה ויזה עם אישור עבודה.

מקסים בביצקי: זאת אומרת שמותר לה לעבוד.

מקסים בביצקי: אישה בת 69 שעברה פעמיים אירוע מוחי - -

מרינה סולודקין: תודה לשר פורז.

מרינה סולודקין: במקום ביטוח רפואי, יש אישור עבודה.

מקסים בביצקי: בפועל, שנה וחצי מאז שהיא חזרה ארצה היא לא היתה בטיפול רפואי, כי אין לה קופת חולים.

מקסים בביצקי: אם קורה משהו, חלק מהאנשים שיושבים פה יודעים כמה עולה אשפוז יומי בבית החולים.

מקסים בביצקי: עברתי את זה עם אבא שלי, שהיה מאושפז 3 שבועות אחרי אירוע מוחי.

מקסים בביצקי: זה משהו כמו 20 אלף דולר בלי תרופות.

מקסים בביצקי: האישה שנה וחצי לא היתה אצל רופא.

מקסים בביצקי: היא מקבלת תרופות שקנתה לפני שנה וחי ברוסיה שהן פגות תוקף מזמן.

דוד אזולאי: דניאל, אין ספק שקשה להתעלם ממה ששומעים כאן.

דוד אזולאי: אלה בעיות אמיתיות.

דוד אזולאי: אני מניח שזה דגם מייצג לציבור רחב וגדול במדינת ישראל.

דוד אזולאי: האם משרד הפנים מודע לכך, ברור שכן, אבל האם יש כוונה לתת פתרונות למקרים האלה?

דוד אזולאי: בא נשים את הדברים על השולחן: הרי כולנו יודעים שחוק הכניסה, אנחנו יודעים מה מטרותיו.

דוד אזולאי: אני לא רוצה לפרט.

דוד אזולאי: השאלה שלי היא האם במשרד הפנים מודעים לבעיות האלה?

דוד אזולאי: אני, כסגן שר הפנים בזמנו טיפלתי בהרבה מקרים הומניים.


דניאל סלומון: בוודאי שמודעים.


דניאל סלומון: שאלה מקדמית שצריך לשאול את עצמנו, האם המקרים האלה או הדומים להם יפגעו כתוצאה מהחוק הזה, כן או לא?


דניאל סלומון: התשובה היא שלדעתי לא.

סטס מיסז'ניקוב: בוודאי.


דניאל סלומון: לדעתי לא.


דניאל סלומון: צריך להבין שבסופו של דבר, אם החוק עובר בנוסח הזה, מתעוררת שאלה משפטית: על מי הוא חל, כן או לא.


דניאל סלומון: ממה שאני רואה ושמענו כאן חלקי סיפורים, החוק הזה לא אמור לחול על האנשים האלה, כפי שהוא מנוסח כרגע.


דניאל סלומון: מי שדיבר כנגד ההתנהלות של משרד הפנים וכל הטענות טובות ויפות אבל כרגע, החוק הזה לא ישפיע עליו.


דניאל סלומון: לא יעזור.

סטס מיסז'ניקוב: איך יאושר כדין?


דניאל סלומון: החוק הזה לא נוגע אליו.

סטס מיסז'ניקוב: אתה מיתמם?

סטס מיסז'ניקוב: כרגע האישה דברה על בעיה שיש לה גם עם האמא וגם עם הבת.

סטס מיסז'ניקוב: בא נתעלם מהחוק שעולה מחר ומהחלטת הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: שאל אותך כבוד היושב ראש, איזה פתרון אתה נותן לאנשים האלה?


דניאל סלומון: שמנו בצד את החוק, אז אתה מדבר על מדיניות ולא על החוק הזה.


דניאל סלומון: אם הבנתי נכון את מה שציינה האישה, אמא שלה אמורה לעלות בפני הוועדה הבין משרדית לעניינים הומניטריים.


דניאל סלומון: הוועדה הזאת מתכנסת כל חודש בערך ודנה בעשרות מקרים, במי שאינם זכאים לקבל מעמד, גם לא לפי חוק השבות וגם לא לפי חוק הכניסה ומאשרת מעמד בישראל למקרים הומניטריים והיא מטפל אך ורק בזה.


דניאל סלומון: זה ייעוד הוועדה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה יודע מצוין שהוועדה הזאת תדחה את זה, כדי לא לעשות דברים מקבילים ותקדימים.


דניאל סלומון: למי היא מאשרת לדעתך?

סטס מיסז'ניקוב: לחריגים.

מרינה דיקנשטיין: אמא נמצאת פה 5 שנים יחד אתה.

מרינה דיקנשטיין: היא התעוורה בשנת 2002 ועשו לה ניתוח על חשבונם.

מרינה דיקנשטיין: באופן תמידי מבקשים סטטוס ממשרד הפנים.

מרינה דיקנשטיין: לאמא לא נשאר שם אף אחד.

מרינה דיקנשטיין: היא בת 61.

מרינה דיקנשטיין: 5 שנים היא נמצאת אתם וגדלים לידה נכדים שהיא לא רואה אותם אלא רק ממששת אותם.

דוד אזולאי: תודה רבה.

יעקב סטבצ'נסקי: אני 16 שנים בארץ ואמא של אשתי 12 שנים.

יעקב סטבצ'נסקי: לפני 5,6 שנים התחלנו לעשות משהו חזק, כי חיכנו וקיבלנו מכתבים משם ומשם ובסוף, היום הסיטואציה היא שאחרי שתי אזעקות שהיו בצפון, אני לא יודע מי יותר עייף, המשפחה שלי או אתם, בכנסת.

יעקב סטבצ'נסקי: היא חולה בת 75 ואני לא יודע מה להסביר.

יעקב סטבצ'נסקי: היא אוהבת את המדינה יותר מהרבה יהודים, כי בזמן שהיתה החטיפה של החיילים היא קיבלה מאתנו כסף כיס, כאילו שהיא עבדה.

יעקב סטבצ'נסקי: היא שמה את זה בצד וביום שהיה צריך לתת מתנות לחיילים היא הלכה וקנתה להם מתנות.

יעקב סטבצ'נסקי: היא לא יהודיה והיא פה 12 שנים, אם אני לא טועה.

יעקב סטבצ'נסקי: אני לא זוכר את כל הסיטואציה.

יעקב סטבצ'נסקי: אני חושב שרצינו לקחת אותה לפה והיא לא יכולה.

יעקב סטבצ'נסקי: אתמול היה שטף דם במוח שני.

סופה לנדבר: איפה היא נמצאת עכשיו?

יעקב סטבצ'נסקי: במגדל העמק, בבית עם שני הילדים שלנו.

יעקב סטבצ'נסקי: ילד אחד צריך ללכת תצבא בעוד חודש ימים והוא רוצה רק צנחנים.

יעקב סטבצ'נסקי: אבל מצד שני, הוא אומר, איך אני יכול להיות בצבא שסבתא שלי ככה?

יעקב סטבצ'נסקי: הוא רוצה להיות בקרבי והוא לא מבין מה קורה.

יעקב סטבצ'נסקי: הוא גבר בן 18 ואני לא יודע מה להגיד לו ואני לא יודע מה להגיד לו ולאשתי - -

מרינה סולודקין: גם אנחנו לא יודעים.

יעקב סטבצ'נסקי: פעם ראשונה שאני מדבר על זה אחרי 12 שנים ואני לא יודע מה לעשות.

דוד אזולאי: אני רוצה להגיד לך שאולי אתה מדבר על זה בפעם הראשונה, אבל יושבים פה חברי כנסת ותיקים כמו מרינה סולודקין, שמלווים את העסק הזה הרבה מאוד זמן ועושה פעילות מבורכת בעניין הזה.

דוד אזולאי: אתה לא מדבר אבל יש מי שמדבר במקומך.

יעקב סטבצ'נסקי: אני בטוח שיש, אבל זה לא מספיק.

דוד אזולאי: תודה רבה.

יעקב סטבצ'נסקי: אני רוצה להגיד למשרד הפנים: מה ששמעתי,

יעקב סטבצ'נסקי: אולי לא הבנתי נכון, אתה אמרת שכל הסיטואציה וכל מה שקורה, אנחנו בני אדם.

יעקב סטבצ'נסקי: אני מרגיש שזה לא נכון בכלל.

יעקב סטבצ'נסקי: אולי אתה מוכן להגיד את זה פה, אבל במשרד הפנים באו אנשים כמו כלבים ומבקשים ומחכים ובוכים ושואלים, חוזרים הביתה ושוב, 5 שנים.

יעקב סטבצ'נסקי: היא פה 12 שנים.

יעקב סטבצ'נסקי: לפני 5 שנים התחלנו לעשות משהו.

יעקב סטבצ'נסקי: עכשיו היא בלי דרכון מאוקראינה, בלי תעודה בישראל, היא כלום, היא אפס.

יעקב סטבצ'נסקי: היא לא כאן ולא שם.

יעקב סטבצ'נסקי: היא רק אחת אצלנו, אין שם ילדים.

יעקב סטבצ'נסקי: 12 שנים היא פה - -

דוד אזולאי: אין ספק שכשאתה שומע את הדברים זה קשה.

דוד אזולאי: אני לא מקל ראש בדברים.

דוד אזולאי: יחד עם זה אני רוצה שתבינו ואני חוזר על הדברים: לצערי הרב, כרגע, הדיון הזה הוא לא המקום שיתן פתרון לבעיה הכאובה.

מקסים בביצקי: איפה המקום?

דוד אזולאי: אני רוצה להציע לכם שהוועדה תקבל החלטה, שאם הצעת החוק הזאת תעבור וזה יבוא לקריאה שניה ושלישית כאן, שהוועדה תיתן דגש וימצאו הפתרונות לאותם מקרים שאנחנו מדברים עליהם כאן.

דוד אזולאי: זאת תהיה ההמלצה של הדיון הזה לוועדה.

סופה לנדבר: אנחנו רוצים שהממשלה תמשוך את החקיקה הזאת.

דוד אזולאי: אני שומע את הדברים.

יצחק אהרונוביץ': יש לי הצעה אחרת:

דוד אזולאי: בבקשה, אתן לך להעלות כל הצעה אחרת.

דוד אזולאי: אין לי בעיה עם זה.

דוד אזולאי: אני מציע שהיות ויוזם הדיון הוא חבר הכנסת סטס מיסנז'ניקוב, אני מציע לך שאם יש לך הצעה אחרת - תעלה אותה.

סטס מיסז'ניקוב: הצעה אחרת - זו דעתי וזו לא צריכה להיות החלטת הוועדה ואני בטוח שיש עוד כמה ששותפים לה: אם הצעת החוק הזאת מחר תעבור בקריאה ראשונה, אם היא תגיע לישיבה בכנסת, מבחינתי וגם מבחינת האנשים האחרים זה כאילו ממשלת קדימה הכריזה מלחמה על מיליון וחצי תושבי מדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: זאת מלחמה.

דוד אזולאי: למה לך?

סופה לנדבר: זה כל כך אכזרי.

סטס מיסז'ניקוב: אני מביע את דעתי האישית.

דוד אזולאי: היה דיון והשתדלנו להיות מאוד מתונים.

דוד אזולאי: בא נמשיך באווירה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: אני מביע את דעתי האישית.

דוד אזולאי: האמירה הזאת לא מקובלת.

דוד אזולאי: אני מציע לך למתן את הדברים.

דוד אזולאי: במצב כזה לא תמצא שותפים.

דוד אזולאי: אם תהיה מתון, גם תמצא שותפים למאבק שלך.

סטס מיסז'ניקוב: אני מאוד מתחבר להצעתו של חבר הכנסת אהרונוביץ, הוא ביטא את הדברים בצורה הכי טובה.

סטס מיסז'ניקוב: כמו כן, אני מבקש בשם הוועדה, לפנות ליועצת המשפטית של הכנסת כדי לקבל את חוות דעתה עד כמה הצעת החוק המובאת מחר לקריאה ראשונה - -

דוד אזולאי: זו זכותך, אתה יכול לפנות.

סטס מיסז'ניקוב: - - באילו מקרים זה פוגע ובאילו מקרים זה לא פוגע ולא נוגע לאנשים.

סטס מיסז'ניקוב: עד שחוות הדעת הזאת לא תינתן, אני מבקש לעכב את העלאתה של הצעת החוק למליאה.

דוד אזולאי: אתה יכול לקבל תשובה: יושב פה הנציג של המחלקה המשפטית ואתה יכול לקבל ממנו תשובה מיד.

סופה לנדבר: אנחנו רוצים תשובה בכתב.

עידו בן יצחק: אני לא רוצה להיכנס לגופה של הצעת החוק משום שיש פרוצדורה בכנסת.

עידו בן יצחק: הממשלה מביאה הצעת חוק לכנסת וזו זכותה, היא עברה את כל חוות הדעת המשפטיות של היועץ המשפטי לממשלה או נציגיו.

עידו בן יצחק: ברגע שהצעת חוק מגיעה לוועדה, יושבת היועצת המשפטית של הוועדה, עורכת הדין פרנקל-שור ואנוכי, ואנחנו עוברים על כל הבעיות המשפטיות שעולות בהצעת החוק.

עידו בן יצחק: לפני שהצעת חוק עולה לקריאה ראשונה, היועצת המשפטית של הכנסת לא נכנסת לשאלות כאלה.

סופה לנדבר: לא הבנת.

סופה לנדבר: הנציג של משרד הפנים אמר שזה לא ישפיע על העולים.

סופה לנדבר: אנחנו רוצים חוות דעת איך החקיקה הזאת לא תשפיע על העולים.

סופה לנדבר: את היכול לתת לנו?

סטס מיסז'ניקוב: יל איזה סוגי אזרחים זה ישפיע ואיזה לא.

עידו בן יצחק: ברגע שזה יגיע לוועדה אנחנו ניתן - -

סטס מיסז'ניקוב: אבל זה רק אחרי קריאה ראשונה.

דוד אזולאי: בענין הזה, הוועדה לא פונה.

דוד אזולאי: אם אתה רוצה כחבר כנסת, מותר לך לפנות ליועצת המשפטית של הכנסת.

דוד אזולאי: יש פה חברי כנסת מנוסים וותיקים, תשאל אותם.

דוד אזולאי: זכותך לפנות ליועצת המשפטית של הכנסת ולבקש את חוות דעתה על הצעת החוק.

דוד אזולאי: לידיעתך, כל הצעת חוק, לפני שהיא מונחת על השולחן, עוברת הרבה מאוד יועצים משפטיים.

סטס מיסז'ניקוב: חבל שוועדת הפנים דוחה בקשה לגיטימית של חבר כנסת.

דוד אזולאי: זה לא נכון.

סופה לנדבר: סטס, תבקש לפני שזה עולה מחר, שאנחנו רוצים ישיבה מיוחדת עם חוות דעת.

דוד אזולאי: מותר לכם, כחברי כנסת, לפנות ולבקש חוות דעת.

דוד אזולאי: אף אחד לא ימנע אותך מזה.

דוד אזולאי: אתה לא צריך בשביל זה את ועדת הפנים.

לורן פוריס: בטח שצריך.

דוד אזולאי: אני מבקש ממך לא להתערב בדיון ולהגיד: בטח שצריך או לא צריך.

דוד אזולאי: יש פה אנשים מספיק מנוסים שיודעים את הכללים.

דוד אזולאי: כל חבר כנסת מכיר את הכללים והם יכולים לפנות למחלקה המשפטית ולקבל חוות דעת.

דוד אזולאי: אני מתפלא עליך שאת אומרת דבר כזה.

דוד אזולאי: את מסתובבת פה מספיק בפרוזדורים כדי לדעת זאת.

דוד אזולאי: סתם להגיד דברים כדי להסית את הדיון?

מרינה סולודקין: אדוני היושב ראש, אני מכירה את כללי המשחק ואני חושבת שכוועדה, אנחנו יכולים לפנות לממשלה ולומר שבזמן המלחמה המסר לא נכון וצריך להקפיא את החוק.

סופה לנדבר: למשוך את החקיקה הזאת.

יצחק אהרונוביץ': שמעתי את הדברים.

יצחק אהרונוביץ': הוא אומר שיש חוק ויש מדיניות ובמסגרת המדיניות יש פרשנות.

יצחק אהרונוביץ': אני מודאג מזה.

יצחק אהרונוביץ': יש את החוק שיהיה במסגרת אבל אחר כך נבצע כל מיני דברים ושינויים ואני מודאג מזה.

יצחק אהרונוביץ': כחבר ועדת הפנים, אני מבקש: ההחלטה שלנו, כחברי ועדת הפנים, היא להעביר את הבקשה בחזרה לוועדת השרים.

יצחק אהרונוביץ': קחו את ההצעה הזאת.

יצחק אהרונוביץ': העיתוי הזה הוא לא העיתוי הנכון וכן בואו נשב עם אותם נציגים שיושבים פה וננסה ללבן את הדברים, כדי שגם הפרשנות וגם החוק יהיו ברורים ואחידים.

יצחק אהרונוביץ': לא יקרה שום דבר אם זה יעלה עוד שבוע או שבועיים.

יצחק אהרונוביץ': המהירות היא מהשטן.

דוד אזולאי: יצחק ידידי, אתה יודע שכשהקריאה הראשונה עוברת במליאה, אם היא תעבור, הרי פה זה המקום ואתה מוזמן ואתה פעיל.

דוד אזולאי: פה נקיים את הדיונים - -

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת אזולאי, בקשה לי אליך: אנחנו חברי ועדה, אנחנו חברי כנסת, אנחנו מעבירים מסרים.

יצחק אהרונוביץ': לא מה שאנחנו מעבירים בפרשנויות.

יצחק אהרונוביץ': אתה מעביר פה מסר לוועדת השרים לחקיקה: תלכו קדימה.

יצחק אהרונוביץ': כל אלה ששמעת פה מאחור, אותם זה לא מעניין.

יצחק אהרונוביץ': לטעמי, אסור לתמוך בזה.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: אני מעלה שתי הצעות להצבעה.

דוד אזולאי: האחת - הצעה שלי, שאומרת שהוועדה תשים דגש על מתן פתרון למקרים הומניטריים לפני הקריאה השניה והשלישית.

דוד אזולאי: הצעה שניה, של חבר הכנסת אהרונוביץ ושל מרינה סולודקין שאומרת:

דוד אזולאי: הוועדה פונה לממשלה לעכב את הדיון בחוק הזה עד לקיום מפגש הבהרה בין הנציגים, איך יינתן הפתרון לבעיה.

דוד אזולאי: מקובל עליכם?

קריאות: כן, כולל העיתוי.

דוד אזולאי: אני מבקש להעמיד את זה להצבעה.

דוד אזולאי: אני מבקש להדגיש למי יש זכות הצבעה: חברת הכנסת מרום-שלו, יצחק אהרונוביץ ומרינה סולודקין.

דוד אזולאי: אני מבקש להעמיד את הצעת הסיכום שלי להצבעה: בעד - 1 נגד - 3 ההצעה לא עוברת.

דוד אזולאי: אני מבקש להעלות את הצעת חבר הכנסת אהרונוביץ ומרינה סולודקין או בשם כולם להצבעה: בעד - 3 נגד - אין נמנע - 1 אני מודה לכולם.

דוד אזולאי: הישיבה נעולה.