ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 48, 2006-07-17 13:15

משה כחלון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה לדיון בהצעה לסדר היום – בקשה לדיון מהיר – של חבר הכנסת זבולון אורלב, בנושא: הפסקת השידור האנלוגי של ערוץ 2.

משה כחלון: אני רוצה לציין שקדמה לפניית חבר הכנסת אורלב פנייה של חבר הכנסת זיו, חבר הוועדה, צירפנו את הפניות והנושא עולה לסדר היום.

משה כחלון: אבקש מחבר הכנסת אורלב להציג את הצעתו.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: קודם כול, למדתי היום מונח חדש בכנסת: "דיון יזום".

זבולון אורלב: כתוב בסדר היום: הצעה לדיון מהיר – חבר הכנסת אורלב, והצעה לדיון יזום – חבר הכנסת זיו.

זבולון אורלב: אני מכבד מאוד את חבר הכנסת זיו, אבל אמרתי לעצמי: כך לומדים מושגים חדשים בכנסת.

לאה ורון: בפתיחת כל כנסת מרבית דיוני הוועדות יזומים.

אתי בנדלר: חבר הכנסת אורלב יזם הרבה מאוד דיונים, רק לא ידע שכך הם מכוּנים.

זבולון אורלב: לא ידעתי שצריכים לכתוב שהדיון יזום.

זבולון אורלב: למדתי משהו חדש, מעניין מאוד.

זבולון אורלב: דיון מהיר הוא תקנוני.

זבולון אורלב: נזעקתי לבקש דיון מהיר, ואני מודה לנשיאות שאישרה וליושב-ראש ידידי שקבע מועד, בעקבות ידיעה שהתפרסמה בתקשורת, שמ-30 באוגוסט הרשות השנייה תפסיק לשדר בשיטה האנלוגית.

זבולון אורלב: השיטה היחידה בה צרכנים שאינם מנויים על הכבלים או על שידורי הלוויין יוכלו לקלוט את השידורים תהיה אך ורק הדיגיטלית.

זבולון אורלב: אני אומר מראש כיושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, כל קידום מדעי וטכנולוגי בחברה הישראלית אני מקדם מאוד-מאוד בברכה.

זבולון אורלב: זה בהחלט התקדמות ראויה ונכונה.

זבולון אורלב: לא עשיתי מחקר מה יותר נכון טכנולוגית, השיטה הדיגיטלית או השיטה האנלוגית.

זבולון אורלב: למדתי שאין הבדל מהותי לצופה בבית אם זה שיטה דיגיטלית או אנלוגית, אין מחקרים חד-משמעיים שמוכיחים את איכות השידור בשיטה האחת או השנייה, איזה שידור טוב יותר.

זבולון אורלב: ברור שבשיטה דיגיטלית יש שני יתרונות: השיטה זולה יותר למשדר, המשדר צריך להשקיע פחות, וכן בשיטה הדיגיטלית ניתן להוסיף על השידור דברים נוספים שאי אפשר להוסיף בשיטה האנלוגית.

זבולון אורלב: דא עקא, שיעור מסוים מכלל האוכלוסיה, כנראה בשל מחסור כספי, לא מנוי על שידורי הכבלים או הלוויין ונשען כולו על קליטה אנלוגית.

זבולון אורלב: על-פי הבנתי, הפסקת השידור האנלוגי תחייב אותו להשקיע בציוד חדש, שעלותו כ-100-120 דולר, יש כל מיני הערכות.

זבולון אורלב: אני שואל עצמי מי האוכלוסייה הזאת.

זבולון אורלב: אני רואה כאן את חבר הכנסת זיו, שגם הוא יזם את הדיון, ואני מברך אותו על כך.

זבולון אורלב: ראשית, זאת אוכלוסייה של גמלאים, שמטבע הדברים, על-פי כל הנתונים, הכנסותיה מעוטות.

זבולון אורלב: 50 אחוזים מהגמלאים חיים אך ורק מקצבת הביטוח הלאומי ולא מפנסיה, 25 אחוזים מהם חיים מתחת לקו העוני.

זבולון אורלב: ללכת דווקא אליהם ולבקש שיוציאו עוד מאות שקלים?

זבולון אורלב: צריך להבין שאותם קשישים מרותקים לבתים ויש להם אחוזי צפייה גבוהים מאוד בטלוויזיה.

זבולון אורלב: אוכלוסיית הקשישים במדינת ישראל מונה כ-700,000, ו-25% מהם זה למעלה מ-200,000 משקי בית שיצטרכו עכשיו להוציא את הסכום הזה.

זבולון אורלב: בנוסף, יש עוד אוכלוסיות חלשות – חד-הוריות שמתחת לקו העוני, אוכלוסייה במגזר הערבי, שהיא אוכלוסייה מעוטת אמצעים ויש לנו אינטרס רב מאוד שיצפו בערוצים הישראלים ולא רק בערוצים אחרים.

זבולון אורלב: לכן אני סבור שהפסקת השידור האנלוגי ואי מציאת פתרון למימון הציוד הביתי הנדרש לשידור דיגיטלי היא בלתי אפשרית.

זבולון אורלב: בשיחה מוקדמת שקיימתי עם אנשי הרשות השנייה שפנו אליי, דווקא כיושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה שרואה יתרון גדול בקידום טכנולוגי שאלתי מי ירוויח מן המעבר הזה, מי המרוויח ומי המפסיד.

זבולון אורלב: המרוויחים הם המשדרים, כי לשדר בדיגיטלי זול יותר.

זבולון אורלב: והמפסידים – אלה שצריכים עכשיו לשנות את הציוד בבתיהם.

זבולון אורלב: שאלתי מדוע המרוויחים לא יממנו את הציוד למפסידים ובצורה כזאת נוכל לעשות את המעבר.

זבולון אורלב: אינני נכנס לבעיות המשפטיות.

זבולון אורלב: אני רואה כאן את המשנה ליועצת המשפטית או ממלאת המקום, עו"ד אתי בנדלר – בשבילי את חצי אלוהים, את יודעת כמה חוקים מסובכים העברנו ביחד.

זבולון אורלב: אני נכנס להסדר החברתי.

זבולון אורלב: לא עולה על הדעת שהזכיינים או הרשויות השלטוניות – אינני יודע מי מממן את זה, אם הזכיינים של ערוץ 2 או הרשות עצמה, לפי דעתי זה אותו כיס – וכן הערוץ הראשון שעדיין משדר באנלוגי, ירוויחו מן המהלך הזה לטווח ארוך והאוכלוסייה הכי חלשה בחברה הישראלית תפסיד.

זבולון אורלב: לכן אנחנו מבקשים את עזרת הוועדה, את עזרתך אדוני היושב-ראש, להחליט אחת מן השתיים – או יישמר השידור האנלוגי כפי שהוא, או ייעשה הסדר כדי שהמרוויחים מן המהלך יממנו את עלות רכישת הציוד החדש, בין אם אנטנה חדשה ובין ממיר חדש.

זבולון אורלב: עד כאן דבריי.

יצחק זיו: אין ספק שהאוכלוסייה שתיפגע היא בדיוק זו עליה דיברת – קשי-יום וקשישים.

יצחק זיו: אנחנו משלמים אגרת רדיו וטלוויזיה.

יצחק זיו: עד היום שילמנו עבור קליטת הערוץ הראשון והשני, כאשר למעלה מ-50% רואים את הערוץ השני יותר מאשר את הערוץ הראשון.

יצחק זיו: יתכן שצריך להוריד להם את התשלום עבור האגרה – האם נתתם לכך דעתכם?

יצחק זיו: – כדי לממן תשלום עבור הציוד.

יצחק זיו: זה לא רק הציוד, אלא התשלום החודשי.

יצחק זיו: אחרי שהתחלנו ללכת במסלול שמטרתו לעזור לאוכלוסייה שנפגעת כל הזמן, לא יתכן שפתאום נטיל עליה מדלת אחורית סנקציה נוספת, ואני קורא לזה סנקציה.

יצחק זיו: לא יתכן שממחר בבוקר לא יהיה שידור אנלוגי אלא רק שידור דיגיטלי.

יצחק זיו: זה מחייב רכישת ציוד, תשלום חודשי ואינני יודע מה יתווסף עוד מחר, כאשר הצופה משלם אגרה עבור השידורים האלה.

יצחק זיו: אז קודם כול, יש לדחות את המעבר הזה בצורה מאוד החלטית, שלא יופעל עד שיימצא פתרון.

יצחק זיו: אני רוצה שזה יהיה ברור, כי אני לא רוצה להגיע למצב שנצטרך להפעיל דרכים אחרות למנוע את התופעה הזאת.

משה כחלון: אחרי שחברי הכנסת זיו ווילן יסיימו לדבר הייתי מבקש מעו"ד יורם מוקדי לעשות לנו קצת סדר במושגים.

יצחק זיו: יש גם דרכים לא נעימות להודיע לאנשים שיפסיקו לצפות בשידורים, לראות איך אז יעמדו חברות הכבלים והלוויין.

זבולון אורלב: חשבתי שתפיל את הממשלה ...

משה כחלון: כדי לעזור לגמלאים צריך להפיל את הממשלה?

משה כחלון: אל תגזים.

יצחק זיו: אני מדבר על סנקציות מסוג אחר.

יצחק זיו: נמשיך לפעול בכל הדרכים למנוע את הפעלת התוכנית הזאת, עד שיימצא פתרון.

אבשלום וילן: יש כאן בעיה אמיתית, אבל השאלה אם הפתרון יבוא באמצעות סנקציה.

אבשלום וילן: אנחנו יודעים שכאשר מורידים את האוכלוסייה החרדית, שלא צופה בטלוויזיה מסיבות עקרוניות, 90-94 אחוזים מכלל הצופים מחוברים.

אבשלום וילן: בסך הכול כ-6 אחוזים ממשקי הבית שצופים בטלוויזיה לא מחוברים לכבלים או ללוויין.

זבולון אורלב: אבל גם החרדים צופים.

יורם מוקדי: אתם מדברים על שידור טרסטריאלי ועל לוויינים.

יורם מוקדי: אלה שני דברים שונים.

זבולון אורלב: חבר הכנסת וילן, אתה טועה – זה 2 אחוזים.

אבשלום וילן: אם זה 2 אחוזים אז הבעיה קטנה אף יותר.

אבשלום וילן: השאלה מה אנו כמחוקקים יכולים לעשות.

אבשלום וילן: האם לכפות על חברות מסחריות בגין יזמות טכנולוגית לספק מכשיר לאנשים שאין ידם משגת?

אבשלום וילן: אינני בטוח שזה יעבוד.

אבשלום וילן: עלינו לשאול את הרגולטור אם יש לו רעיון כלשהו, כי אני לא רואה כיצד אנו יכולים לעשות את זה באמצעות כפייה חוקתית.

אבשלום וילן: יכולים לפנות אליהם.

אבשלום וילן: בזמנו דיברנו על הצורך בערוצים פתוחים.

אבשלום וילן: בפרט במצב הביטחוני בישראל אין ספק שרצוי שבכל בית יהיו מחוברים לאמצעי התקשורת.

אבשלום וילן: השאלה מי צריך לשלם על כך.

אבשלום וילן: אינני יודע אם אפשר לעצור את ההתפתחות הטכנולוגית.

אבשלום וילן: עלינו לשמוע מהרגולטור מה הוא מציע.

אבשלום וילן: אני רוצה להזכיר לך, אדוני היושב-ראש, שהגשתי הצעת חוק שתאפשר פתרון חלקי של הסוגייה.

אבשלום וילן: בהנחה שאי אפשר לעצור את הטכנולוגיה וכולם בסוף יתחברו, אני מציע שתוצע חבילת שידורים בסיסית בשליש ממחיר החבילות הרגילות, שתאפשר צפייה במינימום כלשהו לאנשים שלא רוצים את כלל הערוצים.

אבשלום וילן: הממשלה החליטה לתמוך עקרונית בהצעת החוק שלי.

אבשלום וילן: זה לא אותו דבר, אבל זה חלק מן הפתרון.

זבולון אורלב: זה לא פותר את הבעיה.

איילת מצגר: קודם כול, כדאי לעשות סדר בעובדות.

איילת מצגר: היתה כאן אי-הבנה בעקבות הדברים שהתפרסמו בעיתון, שלא היו מדויקים, לצערנו.

איילת מצגר: שידורי הערוצים 2 ו-10 מופצים בשלוש שיטות: שיטת ההפצה האנלוגית הקרקעית, שיטת ההפצה הלוויינית הדיגיטלית, ושיטת ההפצה הלוויינית האנלוגית.

איילת מצגר: כלומר, השידורים האנלוגיים מופצים בשתי שיטות: לוויינית וקרקעית.

איילת מצגר: החלטת הרשות, להפסיק את השידור הלווייני אנלוגי.

איילת מצגר: זה אומר שמי שקולט היום את השידורים באמצעות אנטנה לא נפגע, לא מפסיק לקלוט את השידורים.

איילת מצגר: רק מי שקולט באמצעי אנלוגי לווייני ייתקל בבעיית קליטה.

יצחק זיו: עם האנטנה יוכל להמשיך לקלוט את השידורים?

אבשלום וילן: גם היום הרבה מאוד אנשים לא יכולים לקלוט את שידורי ערוץ 2 באנטנה.

זבולון אורלב: חבר הכנסת זיו, יש שני סוגי אנטנות: אנטנה קרקעית, שמאפשרת לקלוט שידור אנלוגי – בזה הם לא נוגעים; אבל 2% מן האוכלוסייה, הכוללים את האוכלוסייה שאתה מייצג, קולטים שידור אנלוגי לווייני.

זבולון אורלב: את זה עומדים להפסיק.

איילת מצגר: כידוע חלק גדול מן האוכלוסייה, למעלה מ-80% קולטים שידורים באמצעות הכבלים והלוויין, וזה לא קשור לסוגייה שאנו מדברים עליה.

יצחק זיו: אנחנו מדברים תמיד על האוכלוסייה החלשה.

איילת מצגר: על-פי נתוני סקר שערכנו בעניין הזה, נכון שכ-2% מן האוכלוסייה, 35,000 בתי-אב בישראל מתוך 1.8 מיליון, יפסיקו לקלוט שידורים בשיטה הזאת.

איילת מצגר: יש מספר אופציות לפתור את העניין הזה.

איילת מצגר: אופציה אחת – רכישת ציוד של ממיר.

משה כחלון: יש לך אפיון של 35,000 בתי-האב הללו?

זבולון אורלב: אפשר לקבל את הסקר?

איילת מצגר: אני מניחה שנוכל להעביר לכם את הסקר.

איילת מצגר: אתייחס לזה בהמשך.

איילת מצגר: אני רוצה לדבר על המניעים של המהלך שלנו ואחר-כך אפשר להיכנס לפרטים.

איילת מצגר: התחלנו במהלך הזה לפני שנה, התחלנו לבחון אותו ולבדוק אם וכיצד יש לקדם אותו.

איילת מצגר: ערכנו שימוע בציבור כדי לשמוע עמדות של כל המגזרים כלפי ההחלטה הזאת.

איילת מצגר: ההחלטה שלנו מונעת ממדיניות שקבעה מדינת ישראל.

איילת מצגר: כל העולם, ומדינת ישראל בתוכו, עובר למערך שידור דיגיטלי.

איילת מצגר: יש גם החלטת ממשלה שהשידורים יתחילו לעבור לדיגיטלי בשנת 2007.

איילת מצגר: הרשות השנייה בעצם מצטרפת להחלטת הממשלה הזו ולטרנד העולמי לעבור לשיטת שידור דיגיטלית.

איילת מצגר: יש בזה גם שיפור איכות השידורים, ואפשרות להעניק לאוכלוסייה - - -

אתי בנדלר: החלטת הממשלה קובעת שבשנת 2007 יעברו כל השידורים למערך דיגיטלי?

איילת מצגר: יתחילו להעביר את השידורים למערך קרקעי דיגיטלי.

אתי בנדלר: למשך כמה שנים מתוכנן המהלך הזה?

זבולון אורלב: בהחלטת הממשלה לא כתוב.

איילת מצגר: כרגע אין לוח זמנים.

איילת מצגר: אני מניחה שייקבע לוח זמנים בעניין הזה.

איילת מצגר: גם הרדיו עובר לדיגיטלי.

איילת מצגר: המעבר לדיגיטלי טומן בחובו גם חיסכון מבחינת עלות הפצת השידורים.

זבולון אורלב: חיסכון למשדר.

איילת מצגר: לכל מי שמפיץ את השידורים.

יצחק זיו: מה לגבי ההצעה של חבר הכנסת וילן, לגביית שליש העלות על חבילת שידור בסיסית?

יצחק זיו: לאור הרווח הגדול למשדרים במעבר לשידור דיגיטלי צריך להוריד כאן את המחיר.

איילת מצגר: שני הדברים לא קשורים זה לזה.

אבשלום וילן: אגיד לך כיצד זה מתקשר.

אבשלום וילן: בהנחה שאי אפשר לעצור את הטכנולוגיה ותעברו בסוף לדיגיטלי, ואינני יודע מה יהיה הפתרון ל-35,000 משקי הבית, בסופו של יום אם כולם יצטרכו להתחבר תצטרכו להתיר, כמו במדינות המתוקנות, לרכוש חבילת שידור זולה.

אבשלום וילן: היום גם בכבלים וגם בלוויין לצרכן יש בעצם רק אפשרות אחת יקרה.

אבשלום וילן: צריך לאפשר חבילת שידורי בסיס בשליש מחיר ומי שירצה יוכל לרכוש.

אבשלום וילן: כבר הסכמתם לכך, בחוק ההסדרים האחרון כבר הבאתם את זה.

זבולון אורלב: עם כל הכבוד, זה לא קשור כרגע לבקשה שלפנינו, לבעיה העיקרית.

אבשלום וילן: זה משלים אותה.

איילת מצגר: קיימנו שימוע ציבורי בעניין הזה וגם הודענו לפני חודש, לאחר שהמועצה החליטה ללכת בדרך הזו ולרדת מהשידור האנלוגי ב-1 באוגוסט, על הקמת מרכז מידע לציבור ברשות, במספר טלפון 800-1, וכל מי שרוצה יכול להתקשר אלינו ולקבל מידע וסיוע טכני, מה עליו לעשות אם אכן מפסיק לקלוט שידורים בעקבות ההחלטה הזו.

איילת מצגר: המרכז הזה קיים כבר מספר שבועות, ויש נגישות אלינו גם באתר שלנו.

איילת מצגר: אנחנו מקבלים מעט מאוד פניות.

זבולון אורלב: הציבור בו מדובר לא נגיש להודעות וגם לא לאתר האינטרנט.

איילת מצגר: בסקר שערכנו עלה שכ-2% מהאוכלוסייה תפסיק לקלוט שידורים, כאשר מתוכה 50% מגדירים עצמם כצופים של ערוץ 2 והשאר אמרו שהם אדישים לעניין כי ערוץ 2 לא נצפה על-ידם.

יורם מוקדי: הנושא הזה נמצא באחריות הרשות השנייה ולא באחריות מועצת הכבלים והלוויין, אבל נוגע גם לשידורי הכבלים והלוויין.

יורם מוקדי: בישראל יש היום 5 ערוצים פתוחים הנקלטים באוויר.

יורם מוקדי: הערוץ הראשון הציבורי משודר, פרט לאנטנה טרסטריאלית – שאנו מכנים "אנטנת ציפורים", האנטנה הישנה והטובה – גם באמצעות לוויין אנלוגי, הלוויין "עמוס".

יורם מוקדי: ערוץ 2 משדר, פרט לאנטנה טרסטריאלית לוויינית, גם באמצעות לוויין אנלוגי ולוויין דיגיטלי.

יורם מוקדי: ערוץ 10 משדר רק באמצעות הלוויין הדיגיטלי.

יורם מוקדי: ערוץ הכנסת עתיד לעבור רק ללוויין הדיגיטלי "עמוס".

יורם מוקדי: ערוץ 33 משדר בלוויין "הוטברד" שנמצא במקום אחר לגמרי.

זבולון אורלב: דיגיטלי או אנלוגי?

יורם מוקדי: דיגיטלי, למיטב הבנתי, אבל יש כאן אנשים מחברת "חלל תקשורת" שמכירים את זה טוב יותר.

יורם מוקדי: האזרח הישראלי שרוצה לקלוט את 5 הערוצים הללו לא יוכל לקלוט את ערוץ 10 אם ישים אנטנת ציפורים.

יורם מוקדי: אם הוא שם אנטנה היום יוכל לקלוט את ערוץ 1 וערוץ 2.

יורם מוקדי: אם רוצה לראות את שידורי הכנסת ואת שידורי ערוץ 10, ישים צלחת ללוויין "עמוס" ויקלוט את זה באיכות דיגיטלית, ויקבל גם את ערוץ 2 שמשודר באופן דיגיטלי, אבל לא יקבל את הערוץ הראשון, כי עדיין משודר באנלוגי, ואנחנו מקווים מאוד שיעבור ללוויין "עמוס" הדיגיטלי.

יורם מוקדי: למה זה מעניין את מועצת הכבלים והלוויין?

יורם מוקדי: כי אם האזרח הישראלי יוכל לקלוט 5 ערוצים באמצעות צלחת פשוטה בקוטר 45 סנטימטר וממיר דיגיטלי - - -

זבולון אורלב: כמה זה עולה?

יורם מוקדי: במזרח ירושלים זה עולה 800 שקל, במקומות אחרים כ-1,200 שקל.

זבולון אורלב: זה מה שנדרש לנו.

משה כחלון: זה סדר גודל של חבילת הבסיס שדיבר עליה חבר הכנסת וילן.

זבולון אורלב: אני לא יודע מה זה חבילת בסיס.

זבולון אורלב: לאדם שהיום צריך לעבור מאנטנה לוויינית לצלחת ולממיר דיגיטלי זה עולה עוד 800-1,200 שקל.

איילת מצגר: אבל יש פתרון נוסף.

איילת מצגר: הוא יכול לרכוש אנטנה רגילה בכמה עשרות שקלים.

אתי בנדלר: צריך לזכור שזה הוצאה חד-פעמית.

יורם מוקדי: מי שקולט את ערוץ 2 באמצעות צלחת אנלוגית – תהיה לו עלות.

יורם מוקדי: שאלו מי אותם אנשים.

יורם מוקדי: חלק גדול מהם גרים בישובים מפוזרים, כמו באזור הערבה ובגבול הצפון.

יורם מוקדי: מכיוון שהכבלים בשנות התשעים העליזות "שכחו" להגיע אליהם ובשל סיבות אחרות אותם ישובים שמו צלחת ובעצם מספקים לעצמם שירותים.

לאה ורון: לא בדיוק שכחו.

לאה ורון: זה לא היה כלכלי.

יורם מוקדי: מה שחסר היום בתמונת שידורים, הצרכן הישראלי שלא רוצה להתחבר לכבלים או ללוויין כדי לקבל לפחות 5 ערוצים נאלץ לכל מיני פתרונות משולבים.

יורם מוקדי: בסך הכול למעבר לשידור דיגיטלי של כל גופי השידור יש יתרון.

יורם מוקדי: אני מבין לגמרי את החיסרון, אבל יש לו יתרון אחד: שיהיה כאן צֶבֶר של 5 ערוצים פתוחים.

יורם מוקדי: לדעתנו זה ייתן תשובה לשאלה למה האזרח צריך לקנות חבילת בסיס זולה.

יורם מוקדי: זה לא יעשה כל-כך טוב לכבלים, או ללוויין, אבל זאת תהיה אלטרנטיבה, שבהוצאה חד-פעמית של כ-1,000 שקלים אפשר לקלוט את 5 הערוצים האלה.

יצחק זיו: מאיפה הם יגיעו?

יורם מוקדי: כמו 530,000 בתי-אב שקולטים היום YES – שמים אנטנה.

יצחק זיו: מי שיכול לשלם, יש לו.

יצחק זיו: אני מדבר על האוכלוסייה שלא יכולה לשלם.

זבולון אורלב: האם אנחנו חיים באותה מדינה?

זבולון אורלב: אנחנו חיים במדינה שגמלאים צריכים לבחור בין אוכל ובין תרופות, שהורים צריכים להחליט מה לעשות עם הילדים, להחליט האם לקחת מרשם מהרופא וללכת לקופת-חולים ולקנות תרופה.

זבולון אורלב: על מה אתם מדברים?

זבולון אורלב: יש אוכלוסייה במדינת ישראל שאין לה כסף, והם הצרכנים הכי גדולים של שידורי טלוויזיה כי אין להם כסף לצרוך בידור אחר.

זבולון אורלב: אז את האוכלוסייה הכי חלשה, שזאת החלופה היחידה שלה לבידור, הולכים להכות, ומול זה מישהו עומד להרוויח.

זבולון אורלב: איפה הרגולטור?

זבולון אורלב: למה מי שעומד להרוויח לא יסבסד את העניין הזה?

זבולון אורלב: מה הבעיה?

אבשלום וילן: הפתרון הכלכלי הנכון הוא העלאת קצבאות הזקנה.

זבולון אורלב: ומה עם ילדים, מה עם חד-הוריות?

אבשלום וילן: הביטוח הלאומי.

איילת מצגר: אני רוצה להשיב לשאלתך, כרגולטור.

זבולון אורלב: אתם לא הרגולטור בעניין הזה, אתם מרוויחים מהעניין.

איילת מצגר: האמן לי שאנחנו לא מרוויחים, זה עולה לי יותר.

איילת מצגר: רציתי להזכיר שיש פתרון נוסף, הרבה יותר זול מפתרון הממיר, וזה רכישת אנטנה רגילה, באמצעותה אפשר להמשיך לקלוט את ערוץ 2.

איילת מצגר: מדובר בכמה עשרות שקלים בודדים.

משה כחלון: היום כדי להרכיב אנטנה צריך אישור של ועדת תכנון ובנייה.

איילת מצגר: לא, אני מדברת על אנטנה פנימית על הטלוויזיה.

איילת מצגר: המוכשרים יוכלו לשים חוט בזווית מסוימת ולקלוט.

איילת מצגר: הנושא הזה הטריד אותנו בדיונים שערכנו כשהחלטנו לרדת מהשידור האנלוגי.

איילת מצגר: שקלנו אופציה של סבסוד בתי-האב שנתקלים בבעיה בעקבות העניין הזה.

איילת מצגר: אנחנו מנועים, כי אין לנו סמכות משפטית לעשות זאת.

זבולון אורלב: יושב-ראש הוועדה יסמיך אתכם.

זבולון אורלב: היועצת המשפטית עו"ד אתי בנדלר תמצא דרך שוועדת הכלכלה תאפשר את זה.

זבולון אורלב: אם יש נכונות – קודם כול, זו בשורה טובה.

זבולון אורלב: הם אומרים שכרגע יש מחסום משפטי.

זבולון אורלב: אנחנו נמצאים בבית המחוקקים, אולי אפשר לבקש מהלשכה המשפטית לנסות למצוא דרך נאותה.

אתי בנדלר: לא נחשפתי לסוגייה הזאת עד כה, אני נחשפת אליה לראשונה, ועל פניו נראה לי שאפשר לעשות את זה רק בדרך של חקיקה.

אתי בנדלר: אבל התקשרה אליי הבוקר נציגת משרד המשפטים, עו"ד דנה נויפלד, שביקשה להודיע שתיעדר מהדיון, בין היתר כי גם משרד המשפטים לא נחשף לסוגייה משום שלא פנו אליהם ולא התבקשו לחוות דעתם בהקשר הזה.

אתי בנדלר: זאת הודעה שנתבקשתי למסור.

זבולון אורלב: הייתי מעוניין מאוד לראות את הסקר, זה מעניין מאוד.

זבולון אורלב: מבחינת השקיפות – הרשות השנייה היא רשות ציבורית ואין סיבה שהסקר הזה לא יעמוד לרשותנו.

זבולון אורלב: ממנו בוודאי אפשר להבין עוד כמה דברים.

זבולון אורלב: דבר נוסף, מדינות "מפגרות" כמו גרמניה, צרפת ואיטליה ממשיכות גם בשידורי לוויין אנלוגי.

זבולון אורלב: כלומר לא כל העולם מסודר בטרנד אחד, אלא מדינות מבינות שהמעבר משיטה לשיטה צריך להיות הדרגתי, עם פתרונות סוציאליים וחברתיים.

זבולון אורלב: כך גם במדינות אחרות כמו הונגריה, פולין וטורקיה.

זבולון אורלב: גם שידורי CNN ו-BBC הבין-לאומיים וגם, תתפלאו, שידורי "אל ג'זירה", שרוצים שהציבור יקלוט אותם, משודרים באמצעות לוויין בשיטה אנלוגית.

זבולון אורלב: כך נוהגים ה-CNN המפורסם וה-BBC.

זבולון אורלב: רבותי, אנחנו רוצים להתקדם, ואמרתי כיושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה שאני רוצה להתפאר בכך שאנו מדינה מתקדמת, אבל לא יכולה להיות מדינה מתקדמת בהתעלם לחלוטין משיקולים חברתיים, וכאן יש שיקול חברתי משמעותי מאוד.

זבולון אורלב: האם אפשר לקבל מידע מהרשות השנייה כמה מרוויחים ומי מרוויח?

זבולון אורלב: אומרים שהשידור הדיגיטלי זול יותר.

זבולון אורלב: מה הרווח?

זבולון אורלב: אגב, אני מוכן לא לדעת אם יאמרו לי: אל תשאל אותנו מה הרווח ואנחנו נממן את העניין, אני מוכן לעשות איתם עסקה.

זבולון אורלב: באיזה רווח מדובר?

משה כחלון: יש בידי מספר לא מוסמך – חיסכון של 7 מיליון שקל בשנה.

איילת מצגר: לגורמים המשדרים, לזכיינים.

זבולון אורלב: אגב, אני בעד שהם ירוויחו, שלא יהיו אי-הבנות.

משה כחלון: אם תבקש מהם לממן – תוך כשנתיים יכסו את ההוצאה.

זבולון אורלב: אני מכבד מאוד את הרשות ומשבח אותה על עבודתה, אבל צריך להבין שאולי צריך שם יועץ חברתי.

זבולון אורלב: חלק מהחולשה של אוכלוסייה חלשה נוגע לנגישות למידע.

זבולון אורלב: זוג הזקנים לא גולש באינטרנט, לא קורא מודעות בעיתונים כי אני מבטיח לך שלא קונה עיתון.

זבולון אורלב: איך יידעו על המהלך הזה?

משה כחלון: הקשר היחיד שיש להם לעולם החיצון הוא באמצעות הטלוויזיה, שיש לה אינטרס שלא יידעו.

זבולון אורלב: ועומדים לשנות להם את זה – ב-1 בספטמבר פתאום יראו מסך שחור.

זבולון אורלב: גם אם ילכו לעצתי, שמישהו יממן, אני לא רואה שיגמרו את זה עד 30 באוגוסט.

זבולון אורלב: לא הייתי רוצה שאזרח אחד במדינת ישראל ישאר בוהה מול מסך שחור.

זבולון אורלב: בכל העולם עשו את זה במהלך הדרגתי, כך אמרו לי גורמים מקצועיים שאני סומך עליהם, בעולם עשו את השינוי במהלך של 6-7 שנים.

זבולון אורלב: אנחנו יהודים – בואו נעשה את זה ב-3 שנים, אבל במהלך מסודר, כדי להבטיח ששכבות שלמות לא ישארו בלי יכולת לקלוט טלוויזיה.

רונן רגב-כביר: אני מארגון "אמון הציבור".

רונן רגב-כביר: אנחנו רוצים להצטרף ליוזמה, לדיון החשוב שזימנו חברי הכנסת אורלב וזיו.

רונן רגב-כביר: לא אחזור על דברים שנאמרו, רק כמה נושאים נוספים וחשובים.

רונן רגב-כביר: כפי שאמר מר מוקדי, יש כאן תועלת לכלל הציבור – יצירה של חלופה תחרותית אמיתית לחבילת הבסיס, אבל מי שמשלם על כך זה אך ורק האוכלוסייה החלשה ביותר.

רונן רגב-כביר: יש בזה חוסר סבירות מובהק.

רונן רגב-כביר: זה דבר אחד שחשוב לקחת בחשבון, וזה בהחלט מעלה סבירות של פתרונות כמו סבסוד.

רונן רגב-כביר: מה גם, כפי שנאמר, שמדובר בקבוצה מאוד ספציפית, ממוקדת וקטנה, בסך הכול מעט אנשים, ויש כאן שאלה של מוסריות כלפיהם.

רונן רגב-כביר: הפרסום לעניין הזה היה, למיטב ידיעתי, רק בתחילת חודש יולי.

רונן רגב-כביר: יש כאן אבסורד כלכלי, כי בעצם יצרו ביקוש מוגבר בהרבה לעזרים החלופיים, באופן שאני כמעט בטוח העלה את המחיר.

רונן רגב-כביר: ברגע שפתאום בבת אחת תוך 3 שבועות נוצר שוק של הרבה יותר ביקושים המחירים עולים, ושוב, אנחנו יודעים מי אמור לשלם את המחירים האלה.

רונן רגב-כביר: זה פשוט אבסורד.

רונן רגב-כביר: צריך לציין בשולי הדברים, לא ידוע, או לא פורסמו נתונים, על הפילוח האזורי של האנשים שיתנתקו משידורי ערוץ 2, אבל אם חלק מהם תושבי הצפון אני מתקשה לראות איך תושבי הצפון כרגע, אפילו אם יש להם אמצעים כספיים, מסוגלים לעמוד באופרציה הזאת.

רונן רגב-כביר: זה אומר שתוך שבועות ספורים עשויים למצוא עצמם מנותקים מערוץ 2.

רונן רגב-כביר: לוּ רק מן הטעם הזה כדאי לשקול לפחות דחייה של השינוי, הגם שאכן דרושה כאן הסדרה מערכתית יותר.

רונן רגב-כביר: אם למשל יוחלט על סבסוד חלקי, כפי שאנו מציעים, זה מחייב את מעורבות משרד המשפטים, עבודה שלא תסתיים תוך שבועיים להערכתנו.

זבולון אורלב: למה סבסוד חלקי בלבד?

משה כחלון: עו"ד ניבה כובשי, היועצת המשפטית של חברת "קשת", מה העמדה שלכם?

משה כחלון: האם אפשר בכלל להחזיר את הגלגל אחורה?

ניבה כובשי: אנחנו סבורים שאי אפשר לעצור את הקדמה הטכנולוגית, מה גם שמדובר באוכלוסייה קטנה.

ניבה כובשי: ככל שאנו יושבים כאן, התחלנו עם 8% וירדנו ל-1% – גברת איילת מצגר הציגה נתון על 2%, מתוכם רק 50% רואים עצמם כצופי ערוץ 2.

ניבה כובשי: אנו סבורים שחייבים למצוא פתרון כלשהו.

ניבה כובשי: אי אפשר להעמיס את כל העלויות על הזכיינים, שבמילא כל הזמן מלוּוִים במחויבויות ציבוריות שהם מחויבים כלפי אותם צופים, כלפי כלל צופי מדינת ישראל, מחויבויות ציבוריות מכל מיני סוגים על תוכניות שצריכות למלא את המסך.

ניבה כובשי: אנו סבורים שצריך למצוא פתרון כלשהו, אבל אי אפשר לעצור את הקדמה הטכנולוגית.

זבולון אורלב: כמה "קשת" תרוויח מן העניין?

ניבה כובשי: קודם כול, "קשת" לא מרוויחה.

ניבה כובשי: "קשת" נושאת בעלויות של עשרות מיליוני שקלים.

ניבה כובשי: בהפצת השידורים אנחנו משלמים הרבה מאוד כסף מידי שנה.

זבולון אורלב: את יכולה לענות לי?

ניבה כובשי: אנחנו לא יודעים.

ניבה כובשי: הרשות השנייה אומרת שמדובר ב-3.5 מיליון שקלים בשנה, אבל לא ראינו את המספרים, אנחנו עדיין לא יודעים.

זבולון אורלב: אתם לא יודעים כמה עולה לכם ההפצה בשידור אנלוגי לווייני?

הדס פלד: אנחנו משלמים והרשות מבצעת את הפצת השידורים, דרך תנאי הזיכיון שאנחנו משלמים.

הדס פלד: זה סכום שנקבע בתקנות.

זבולון אורלב: כלומר אתם לא יכולים לדעת?

הדס פלד: אנחנו עדיין לא יודעים.

הדס פלד: לא שאנחנו לא יכולים לדעת.

הדס פלד: ראוי לציין כמה דברים.

הדס פלד: גם "רשת" וגם "קשת" נמצאות היום בהפסדים, שנובעים אך ורק ממחויבויות ציבורית בקנה מידה אדיר, כסף שאנחנו מוציאים לטובת ההפקה המקומית, תמלוגים למדינה ודמי זיכיון.

זבולון אורלב: מישהו הכריח אתכם להגיש הצעות כפי שהגשתם עבור הזיכיון?

זבולון אורלב: אני לא מבין אתכם.

זבולון אורלב: מישהו הכריח אתכם?

הדס פלד: אנחנו משלמים סכומים גבוהים מאוד על תמלוגים וזה החזר למדינה.

זבולון אורלב: זה מה שאתם הצעתם.

הדס פלד: בעצם יצרנו במדינה הזאת את ההפקה המקורית, שהיא לעילא ולעילא, והיום אנחנו מפסידים כסף.

זבולון אורלב: אני משבח אתכם מאוד, אבל אל תהיו בכיינים.

זבולון אורלב: אני תומך במהלך, אך לא על גבם של העניים.

ניבה כובשי: צריך להגיד שהתועלת של המהלך הזה היא לא רק של ערוץ 2.

ניבה כובשי: תועלת המהלך הזה היא גם כלפי ציבור הצופים.

ניבה כובשי: תהיה יותר תחרות.

זבולון אורלב: אני מסכים איתך.

זבולון אורלב: אבל למה על גבם של אותם אנשים אומללים?

זבולון אורלב: תסבירי לי למה זה נכון חברתית.

הדס פלד: יש להם פתרון – שידור טרסטריאלי, שלא עולה כסף.

זבולון אורלב: לא מקובל עליי.

יצחק זיו: אני רוצה לראות איך מחר אתם מתייחסים לאוכלוסייה שרואה מולה מסך שחור.

יצחק זיו: איך אתם בכלל יכולים לחשוב על זה?

הדס פלד: מאחר ויש להם דרך לקלוט את השידורים, צריך לראות את התמונה בכללותה.

הדס פלד: לא יהיה מסך שחור, יש שידור טרסטריאלי שאפשר להמשיך ולצפות בו.

הדס פלד: הרי לנו יש אינטרס שכולם יראו אותנו.

הדס פלד: אם היינו חושבים שיהיו מסכים שחורים, אך לא זה המצב.

יצחק זיו וזבולון אורלב: זאת תהיה התוצאה.

הדס פלד: מדברים על אחוז קטן מאוד באוכלוסייה, שיש לו פתרון.

יצחק זיו: אפילו אם רק חצי אחוז יינזק, זה לא צריך לקרות.

הדס פלד: אבל הפתרון קיים – שידור טרסטריאלי.

אתי בנדלר: האנטנה הביתית עם החוטים.

גיל לוטן: אני נציג חברת "חלל תקשורת" שמפעילה את לווייני "עמוס".

גיל לוטן: למעשה אנחנו אינטרסנטים בצד המסחרי להמשך השידור האנלוגי.

גיל לוטן: אני אומר את זה מייד בתחילת דבריי כדי שאחר-כך לא יטענו נגדי שהכול נעשה מתוך האינטרס, אז אני מציג בגלוי את האינטרס הכלכלי של החברה שמפעילה את הלוויין "עמוס" מייד בתחילת הדברים.

גיל לוטן: אשתף אתכם קצת בניסיון של החברה שלנו בהפצה האנלוגית הלוויינית של השידורים הציבוריים במדינת ישראל.

גיל לוטן: בזמנו, עם השקת השידורים של חברת YES, נאלצנו להעביר באופן זמני את השידור האנלוגי של הערוצים הציבוריים מלוויין "עמוס 1" ללוויין זר שממוקם בנקודת שמים אחרת.

גיל לוטן: המשמעות של זה לאוכלוסייה שקולטת את השידור הלווייני האנלוגי היתה צורך להזמין טכנאי ולסובב את הצלחת אל הלוויין האחר.

גיל לוטן: זה קרה פעמיים – פעם אחת אל הלוויין האחר, ופעם שנייה אחרי ששוגר "עמוס 2" בחזרה אל לווייני "עמוס".

גיל לוטן: התקופות הללו יצרו משבר בחיי החברה שלנו.

גיל לוטן: המרכזייה שלנו הוצפה בפניות של אנשים מן הציבור.

גיל לוטן: לא עשינו סקר, כפי שעשתה הרשות השנייה היום, ואין לי נתונים לאשש או להפריך את הנתון על 2 אחוזים או מספר אחוזים של אנשים שקולטים היום קליטה לוויינית אנלוגית.

משה כחלון: הגופים המשדרים הם לקוחות שלכם?

גיל לוטן: הם לא לקוחות שלנו.

גיל לוטן: הלקוחות שלנו הם רשות השידור, הרשות השנייה והכנסת, עבורם אנחנו מפיצים שידור לווייני אנלוגי.

גיל לוטן: אותם אנשים פשוט קולטים את השידור דרך הלוויין, וכמובן העמדנו להם ללא שום תשלום מוקד פניות כדי לסייע להם במסירת הנתונים הטכניים.

משה כחלון: עו"ד לוטן, יש לך הצעה לפתרון?

גיל לוטן: כן, בוודאי.

גיל לוטן: הדרך למעבר מאנלוגי לדיגיטלי – ואין ספק שזה הטרנד היום – היא מעבר הדרגתי על פני מספר שנים.

גיל לוטן: כך זה נעשה בכל מקום בעולם.

גיל לוטן: מוציאים הודעה לציבור והשינוי נעשה על פני מספר שנים.

גיל לוטן: בוודאי לא תוך מספר חודשים כשמעמידים עובדה בפני אוכלוסייה בסדר גודל מסוים.

גיל לוטן: נזרק כאן המספר 35,000 משקי בית, אני אומר במפורש, אינני יודע לאשש או להפריך אותו, אבל אין ספק שמדובר באלפים, עשרות אלפים או מאות אלפי משקי בית שיצטרכו לעשות שינוי שיעלה להם כסף.

גיל לוטן: מי שלא יעשה, ימצא מולו מסך חשוך ביום מסוים.

גיל לוטן: לא יעלה על הדעת, לא סביר, לא מקובל.

גיל לוטן: בעולם המתוקן, וגם בעולם פחות מתוקן, עושים תהליך כזה על פני מספר שנים.

גיל לוטן: אני מציע לוועדה, לרשות ולכל הגורמים שרוצים לעבור מאנלוגי לדיגיטלי לקבוע תקופת מעבר של מספר שנים ולהצהיר על כך מראש כדי שהאוכלוסייה תוכל להיערך.

גיל לוטן: בעוד מספר שנים הממירים הדיגיטליים יהיו עוד יותר זולים והמעבר יהיה קל יותר לאוכלוסייה.

משה כחלון: האם נציג משרד התקשורת נמצא כאן?

לאה ורון: פנינו וביקשנו את בואם.

לאה ורון: מלכתחילה נאמר לנו שיבוא רק דובר משרד התקשורת, אך גם הוא לא הגיע לישיבה.

דוד גומבוש: אני ראש יחידת משדרים, תכנון ופיתוח ברשות השידור.

דוד גומבוש: לא כל-כך התלהבתי מהדברים ששמעתי כאן.

זבולון אורלב: אתה מחלק ציונים?

דוד גומבוש: אני לא מחלק ציונים, אבל יש דברים שצריך לתקן.

זבולון אורלב: תתקן, אבל אל תחלק ציונים, עם כל הכבוד.

דוד גומבוש: העלות של ההחלפה לצרכן היא לא 1,000 שקלים, אלא כ-400 שקלים.

דוד גומבוש: אנחנו מחליפים קופסה בקופסה.

דוד גומבוש: אני לא מהרשות השנייה, אני מהרשות הראשונה, ויש לי אינטרס משלי, אבל אני אומר: כאן יש קִדמה.

דוד גומבוש: זה מחייב החלפה של קופסה בקופסה, לא צריך להזיז את הצלחת, לא צריך שום דבר.

דוד גומבוש: מי שיש לו צלחת קליטה לוויינית - - -

גיל לוטן: צריך להחליף זן בצלחת.

דוד גומבוש: לא צריך.

דוד גומבוש: אני טכנאי, אני הנדסאי, ועשיתי את זה כבר.

דוד גומבוש: בגרמניה עשו את המעבר בתוך חודש ימים, כאשר שם אוכלוסיית אזור ברלין מונה קצת יותר מכל אוכלוסיית ישראל.

דוד גומבוש: לאוכלוסייה החלשה משרד הסעד או הביטוח הלאומי נתן ממירים בחינם, ולכל האחרים נתנו אפשרות לרכוש ממירים במכולת במחיר מוזל, רבע מהמחיר עד אז.

דוד גומבוש: כלומר, אם דיברתי על 400 שקל – מדובר על הוצאה בסדר גודל של 100 שקלים.

דוד גומבוש: אני סבור שבהוצאה של 100 שקלים אפשר איכשהו בקושי לעמוד.

יצחק זיו: זה יהיה פשוט במקום תרופה.

זבולון אורלב: אתם לא חיים באותה חברה שאנחנו חיים.

משה כחלון: יהיה תמים להגיד שזה בניגוד לאינטרס שלהם?

משה כחלון: הרי הם רוצים שהאנשים האלה יתחברו ב-250 שקלים בחודש.

משה כחלון: מה מצפים שיעשו אותם 35,000 בתי-אב?

דוד גומבוש: מצפים שיחליפו את הממיר שלהם, את הקופסה.

דוד גומבוש: זה הכול.

דוד גומבוש: להתקין אנטנה פשוטה, כפי שהציעו כאן החברים – קודם כול הקליטה לא טובה, שנית האנטנה הזולה ביותר עולה 290 שקלים, חיפשתי בירושלים.

קריאה: לא נכון.

קריאה: אנחנו בדקנו.

זבולון אורלב: אולי תעשו ישיבה ביניכם.

זבולון אורלב: זה באמת לא מעניין אותנו.

קריאה: 50-60 שקלים.

יצחק זיו: תעשו מבצע.

דוד גומבוש: ב"הום סנטר" יש אנטנות ב-50-60 שקלים, אבל זה רמאות, אנטנה לא תקנית שעשו לה תקן מחברת החשמל, כדי שלא תחשמל את הלקוח, אבל לא תקלוט גם כן.

דוד גומבוש: לגבי הבקשה של חברת "חלל תקשורת" להחלפה הדרגתית – במדינה שלנו נהוגה השיטה, שתמיד "פתאום" נהיה ראש השנה ואנחנו לא יודעים כיצד זה קרה.

דוד גומבוש: אמנם יש הכנה הדרגתית, אבל "פתאום" זה בא.

דוד גומבוש: אנחנו נודיע שנחליף בעוד 5 שנים, במשך 3-4 שנים אף אחד לא יחליף, או יחליפו מעטים, וברגע האחרון כולם יבינו שצריך להחליף ואז יווצר שוב צוואר בקבוק.

דוד גומבוש: צוואר הבקבוק נוצר עכשיו או יווצר בעוד שנה, מתי שייקבע מועד יווצר צוואר בקבוק.

דוד גומבוש: כלומר, להדרגתיות אין משמעות.

זבולון אורלב: אלה לא עניין שקשורים לטכנולוגיה.

זבולון אורלב: אתה מדבר כבר על מדיניות, ובזה אין לך מומחיות מיוחדת.

דוד גומבוש: לא, אבל צריך לחשוב על כך.

דוד גומבוש: לגבי תקופת המעבר בשידורים – היא קיימת למעשה כבר 3 שנים.

דוד גומבוש: יש שידור דיגיטלי בערוץ 2 ובערוץ 10 ואנשים רבים קנו ממירים.

דוד גומבוש: היום אי אפשר כבר לקנות ממיר אנלוגי ואנשים לעתים קונים ממיר אנלוגי משומש.

דוד גומבוש: כלומר, יש כאן איזשהו משחק ביניים.

זבולון אורלב: אתה אומר שהאוכלוסייה קטנה.

זבולון אורלב: אנחנו מקבלים את זה, לא חולקים על הנתונים.

זבולון אורלב: להיפך, העובדה שהאוכלוסייה מעטה מאפשרת להתגבר על הקושי.

זבולון אורלב: אני משבח את הרשות השנייה שאומרת שהיתה מוכנה לשקול פתרון סוציאלי, אך אין לה מסגרת חוקית לעניין הזה.

גיל לוטן: שמעתי את מה שאמר מר דוד גומבוש.

גיל לוטן: חלק מהדברים נכונים.

גיל לוטן: אכן יש שידור כבר מספר שנים, אבל כפי שכולנו זוכרים, כאשר בתחום התקשורת רצו לשנות את מספרי הטלפון ולהוסיף ספרה, במשך תקופה ארוכה מאוד ובצורה אינטנסיבית פמפמו לציבור הודעות שבתאריך זה וזה תתווסף ספרה נוספת.

ניבה כובשי: אז היה מדובר בכל אוכלוסיית ישראל.

גיל לוטן: וכאן מדובר ב-35,000 בתי-אב.

גיל לוטן: לא אנחנו נחליט למי יותר חשוב או פחות חשוב לקלוט את השידורים.

גיל לוטן: אני מדבר על השיטה.

גיל לוטן: בתקופת המעבר צריך לפרסם את זה.

גיל לוטן: אכן נכון שכבר מספר שנים ערוץ 1 וערוץ 2 משודרים באופן אנלוגי ודיגיטלי, אבל צריך לפרסם את זה הלאה.

משה כחלון: אציע סיכום ולאחר מכן חבר הכנסת אורלב, אם יש לך הערות נוספות נשמח לשמוע.

משה כחלון: הפתרונות המוצעים על-ידי הרשות השנייה, לאפשר לאוכלוסייה שנותקה מערוץ 2 להתקין אנטנה ביתית או צלחת קליטה, אינם מספיקים על-פי עדויות המומחים.

משה כחלון: האוכלוסייה הנפגעת מן המהלך הזה באופן ברור – כפי שהעובדים הסוציאליים אוהבים לומר: הקורבנות ידועים מראש – היא בעיקר אוכלוסייה חלשה ותושבי ישובים מרוחקים שלא התחברו לכבלים.

משה כחלון: עו"ד מוקדי אמר שהכבלים "שכחו" להגיע אליהם.

משה כחלון: לא נכון, בוודאי לא בעת הזאת ובמצב הביטחוני שאנו שרויים בו היום וגם לא במצב החברתי-כלכלי, להשית על הציבור הזה הוצאה נוספת.

משה כחלון: השתכנעתי שמדובר בכמה מאות שקלים.

משה כחלון: אנטנה של 50 שקלים היא לא פתרון.

משה כחלון: הוועדה דורשת למצוא פתרון דחוף לחיבורם לשידורים.

משה כחלון: ההצהרה של הרשות השנייה, שאינה רשאית מבחינה משפטית – אם זה נכון הייתם צריכים קודם כול למצוא פתרון ורק אחר-כך לבצע את המהלך הזה.

משה כחלון: הוועדה דורשת מציאת פתרון על-ידי כל הגורמים הרלוונטיים תוך 14 ימים, וכמובן בשיתוף משרד התקשורת ומשרד המשפטים, ולהביא לנו את הפתרון המוצע.

זבולון אורלב: אם אתה קובע עוד דיון ומבקש שיביאו פתרונות, זה מקובל עלי.

משה כחלון: אני לא קובע עוד דיון.

משה כחלון: אם יימצא פתרון - - -

יצחק זיו: כרגע הביצוע נדחה?

יצחק זיו: הביצוע ב-31 ביולי.

יצחק זיו: חייבים לדחות אותו.

משה כחלון: גברת מצגר, באותו סיכום אנחנו מבקשים לדחות את ביצוע הניתוק של 35,000 בתי-האב מן האפשרות לקלוט את ערוץ 2.

זבולון אורלב: עד אשר יימצא פתרון נאות.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, באופן כללי אני מסכים לסיכום שלך.

זבולון אורלב: אני רק רוצה לדעת שהבנתי נכון.

זבולון אורלב: אנחנו בעצם אומרים שהפסקת השידור האנלוגי הלווייני תיעשה רק לאחר שיציגו בפניך ובפני הוועדה פתרון סוציאלי עבור האוכלוסייה שידה אינה משגת לרכוש את הממיר החדש.

זבולון אורלב: האם הבנתי נכון?

משה כחלון: לא.

משה כחלון: כרגע ביקשתי לדחות את הביצוע, ובמקביל להמציא פתרונות.

זבולון אורלב: אנחנו נהיה מעורבים בפתרונות?

משה כחלון: אתם תהיו מעורבים בפתרונות.

זבולון אורלב: תודה רבה לך אדוני היושב-ראש.

משה כחלון: תודה רבה.

משה כחלון: הישיבה נעולה.