ועדת הכנסת, כנסת 17, פרוטוקול מספר 25, 2006-07-11 14:00

רוחמה אברהם-בלילא: חבריי חברי הכנסת, אני מודה לכם על כך שאתם באים לישיבה החשובה הזאת.

רוחמה אברהם-בלילא: עצם העובדה שאנחנו דנים גם בסוגיות הללו, לא משנה מה נחליט, אני חושבת שזה די תופס מקום ודי עוזר.

רוחמה אברהם-בלילא: לפני כשלושה שבועות היתה החלטה של ראשי הסיעות שישיבות הוועדות לא יתחילו באותה שעה, וגרמנו לכך שיהיו ועדות שיתחילו בלוח זמנים מאוחר יותר.

רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת, תהיינה ועדות שיתחילו ב-9:00, 11:00 וכו'.

רוחמה אברהם-בלילא: השינויים בלוח הזמנים מראים שיש נוכחות של יותר מ50% נוכחות של חברי הכנסת, יש פחות ריצות במסדרונות והדיונים הרבה יותר אפקטיביים.

רוחמה אברהם-בלילא: בשבוע שעבר, דנו בנושא של הצעות החוק הפרטיות.

רוחמה אברהם-בלילא: בתום הישיבה ביקשנו מארבל לנסות ולהביא ממצאים של בדיקה במחלקה המשפטית, גם כתוצאה מתלונות של חברי כנסת שהצעות החוק שוהות שם מעבר למה שהיה צפוי.

רוחמה אברהם-בלילא: לאחר מכן, נעבור לרעיונות.

רוחמה אברהם-בלילא: נושא כבד נוסף הוא הנוכחות במליאה, שאני רואה אותו כחלק לא מבוטל מעבודתה ותדמיתה של הכנסת, כי הציבור שבוי בקונספציה שעבודת הכנסת היא רק מה שמתרחש במליאה.

רוחמה אברהם-בלילא: כשאמצעי התקשורת מראים שהמליאה הריקה, הם לא יודעים כמה קשה אנחנו עובדים בוועדות.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שצריך לעשות פרסום לכך שאנחנו עושים עבודה בוועדות.

רוחמה אברהם-בלילא: יכול להיות שבשבוע הבא אביא לוועדת הכנסת בקשה של יושבי-ראש הוועדות לגבי יום רביעי, בקשה שנביא אותה בפני יושבת-ראש הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: מ-9:00 עד 11:00 ביום רביעי זה זמן קצר ולא מספיקים לעשות כמעט שום דבר בוועדות.

רוחמה אברהם-בלילא: בוודאי שאביא את זה לדיון בוועדה לפני שנעביר את המכתב ליושבת-ראש הכנסת - להתחיל את ישיבת המליאה ב-13:00 במקום ב-11:00, כדי לאפשר קיום ועדות מ-9:00 עד 11:00 ומ-11:00 עד 13:00, כך שלא כל הוועדות לא יהיו באותו זמן, כמו שזה בשאר הימים.

ראובן ריבלין: אבל את פוגעת ברמה אחרת של עבודת הכנסת.

ראובן ריבלין: במליאה של ביום רביעי, בשעה 11:00, יש הקטע הראשון של שאילתות בעל-פה.

ראובן ריבלין: אפשר תמיד לתת אישור לקיים את ישיבות הוועדות עד 12:00, ולפני 12:00 לא יתחילו דיון בהצעות החוק הפרטיות.

ראובן ריבלין: כך יהיו פחות ערעורים על ההצעות הדחופות.

ראובן ריבלין: אבל יכול להיות בשעה 14:00, שהיא השעה שבה מסתיימות ההצבעות ומתחיל הדיון בהצעות לסדר היום במליאה, ועדות הכנסת יכולות לשוב לפעול.

דוד אזולאי: אולי אפשר לבדוק אפשרות שישיבת המליאה תתחיל מוקדם יותר.

רוחמה אברהם-בלילא: זאת יכולה להיות בעיה.

מוחמד ברכה: השאילתות בעל-פה הן סמכות של היושבת-ראש.

מוחמד ברכה: לא צריך לכנס נשיאות כדי לאשר שאילתות בעל-פה.

מוחמד ברכה: אפשר שהיושבת ראש תעסוק בשאילתות בעל-פה לא ביום שני, אלא ביום שלישי, רביעי וחמישי, ואז הן יעלו ביום שלישי שבלאו הכי הוא יום שקט, ואז אפשר ביום רביעי להתחיל את הוועדות ב-8:30 והמליאה תתחיל ב-12:00.

רוחמה אברהם-בלילא: לא כולם יגיעו ב-8:30.

רוחמה אברהם-בלילא: יש חברי כנסת שלא ישנים בירושלים.

מוחמד ברכה: בהצעה שלי את מרוויחה פעמיים - את מכניסה חיות נוספת ליום שלישי, ומורידה מהעומס של יום רביעי.

רוחמה אברהם-בלילא: בואו נפתח את זה לדיון מאוחר יותר, אבל לפני כן ארבל תציג את ההתייעצות בלשכה המשפטית.

ארבל אסטרחן: על הנושא של הגבלת מספר הצעות החוק כבר דובר.

ארבל אסטרחן: היה רעיון נוסף שהועלה, וניסינו לחשוב על כך גם אצלנו בלשכה המשפטית ואוכל להציג זאת אם חברי הכנסת ימצאו בכך עניין.

ארבל אסטרחן: הרי חלק מהטענות של חברי הכנסת הן שלוקח זמן מרגע שמגישים הצעת חוק ועד שהיא מונחת.

ארבל אסטרחן: כיום, זה המצב כי יש בלשכה המשפטית מאות הצעות חוק.

ארבל אסטרחן: מתמחה, יועץ משפטי עובר על כל ההצעות ומנסח אותן.

ארבל אסטרחן: יש גם הרבה עבודה טכנית - לכתוב את ההצעות כמו שצריך.

ארבל אסטרחן: הועלתה הצעה, לפיה חבר כנסת יוכל להניח את הצעת החוק בלי תיווך.

ארבל אסטרחן: הוא יגיש הצעת חוק למזכירות הכנסת דרך המחשב, אוטומטית היא תקבל פ' ותונח.

ארבל אסטרחן: רק בשלב מאוחר יותר - ופה צריך לחשוב האם זה יהיה לפני הדיון המוקדם או אחרי - חבר הכנסת יגיד: את זה אני רוצה להעלות לדיון, ואת זה צריך לנסח.

ארבל אסטרחן: בשלב המוקדם, מובן שחבר הכנסת יוכל להתייעץ עם הלשכה המשפטית, כמו היום, התייעצות קלה, התייעצות כבדה יותר.

יעקב מרגי: זה חיסכון של עבודת סרק.

ארבל אסטרחן: צריך להדגיש פה שני דברים.

ארבל אסטרחן: אחד, כשחבר הכנסת יודיע שהוא רוצה להעלות את הצעת החוק הזאת, הלשכה המשפטית תצטרך זמן - שבועיים-שלושה - כדי לנסח.

רוחמה אברהם-בלילא: זה כבר לא 45 יום, כך שבכל מקרה קיצרנו את הזמן.

ארבל אסטרחן: חבר הכנסת יצטרך להודיע מראש איזו הצעת חוק הוא רוצה להעלות.

ארבל אסטרחן: השאלה המרכזית פה, לדעתי, היא מהו אותו שלב שבו יידרש הניסוח, האם כאשר חבר הכנסת אומר "את זה אני רוצה להעלות לדיון מוקדם" - כי הרבה פעמים הוא אומר שהוא רוצה להעלות את זה לדיון מוקדם, מנסחים לו, זה הולך לוועדת שרים, ועדת שרים מתנגדת, ואז הוא מחליט שהוא רוצה להעלות משהו קצת אחר - -

רוחמה אברהם-בלילא: אבל אנחנו מורידים את מספר הצעות החוק ה-50% אם לא יותר.

ארבל אסטרחן: או שמה שהוא הניח יעלה לדיון מוקדם, רק מה שעבר והולך לוועדה - זה יהיה שלב הניסוח.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: או שיש הסכמת ממשלה, ואז בוודאי שזה צריך לעלות.

אריה האן: זה בעצם פחות או יותר אותו רעיון שהעלה מאיר שטרית כשהיה השר המקשר.

אריה האן: הוא אמר שכאשר רוצים להגיש הצעת חוק פרטית, יכתבו בסך-הכל את שם ההצעה ואת הרציו שלה, ורק בסמוך להעלאתה במליאה, המחלקה המשפטית תנסח אותה.

דוד אזולאי: אתה לא יכול להגיש חצי מלאכה לוועדת שרים לענייני חקיקה.

אריה האן: מבחינה טכנית, היום לכולם מנסחים והם מגישים.

אריה האן: ועדת שרים לענייני חקיקה, באופן אמיתי, מתייחס להצעת החוק רק בסמוך להעלאתה.

אריה האן: אנחנו מודיעים לה כשבועיים קודם שאֵלֶה ההצעות שהוגשו למזכירות כדרישה להעלות אותן במסגרת המכסה של הסיעה, ורק אז זה מובא לוועדת שרים לענייני חקיקה.

אריה האן: לדוגמה, היום שיחררו מחובת הצעה מספר הצעות, הן תעלינה לדיון בוועדת שרים רק ביום ראשון.

אריה האן: ועדת שרים דנה רק בסמוך להעלאה.

מוחמד ברכה: בהמשך לדברים של המזכיר ושל היועצת המשפטית, אני חושב שהרעיון השני שהציעה ארבל הוא מצוין.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, בשלב של הקריאה הטרומית, אנחנו מצביעים לא על חוק אלא על רעיון.

מוחמד ברכה: הרי למה זה נקרא קריאה טרומית ולא קריאה ראשונה?

אריה האן: כי יש לה גם מעמד של הצעה לסדר.

מוחמד ברכה: מצביעים על הרעיון.

מוחמד ברכה: לכן אפשר שהניסוח יהיה אחרי שהצעת החוק עוברת בקריאה טרומית.

מוחמד ברכה: מה שעובר קריאה טרומית, הולך למחלקת משפטית.

מוחמד ברכה: זה מפחית את מספר הצעות החוק שצריך לנסח.

רוחמה אברהם-בלילא: ארבל אומרת שעוד לפני שהצעת החוק מגיעה למליאה, ברגע שאתה רוצה להעלות אותה, תקבל ניסוח בלשכה המשפטית.

מוחמד ברכה: אני בעד האפשרות השניה.

מוחמד ברכה: למה להעמיס על הלשכה המשפטית כל מיני ניסוחים, שיכול להיות שבסוף אף פעם לא יגיעו להצבעה.

מוחמד ברכה: לכן אחרי שהצעת החוק עוברת בקריאה טרומית, לפני שזה הולך לוועדה הרלוונטית, היא תלך ללשכה המשפטית, תעבור את הניסוח.

יעקב מרגי: אבל הצעת חוק יכולה להיפסל על-ידי ועדת שרים לענייני חקיקה על ניסוח לא נכון.

דוד אזולאי: יש בזה משהו.

דוד אזולאי: אסור שניסוח חלקי יגיע לחקיקה גם בקריאה טרומית.

דוד אזולאי: לפני שזה מגיע לוועדת שרים, זה צריך להיות מנוסח.

ראובן ריבלין: אני מתייחס להצעה של עו"ד ארבל אסטרחן.

ראובן ריבלין: אני חושב שההצעה הזאת היא טובה, כי היא מאפשרת שני מסלולים.

ראובן ריבלין: כל מי שרוצה להגיש הצעת במסגרת על מנת שהיא תגובש במחלקה המשפטית, כמובן יכול לעשות זאת והוא יצטרך להמתין.

ראובן ריבלין: דרך אגב, הצפיפות תלך ותפחת, אם כי ראיתי מספר חברי כנסת, בעיקר חדשים, שאצלם זה אף פעם לא ייפסק.

ראובן ריבלין: הם תמיד יגישו 30-40 הצעות בשבוע

רוחמה אברהם-בלילא: התבטל הדוח הסטטיסטי בנושא של הגשת הצעות חוק פרטיות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אין דוח סטטיסטי.

קריאה: תודיעו את זה לכולם.

ראובן ריבלין: אני חושב שזאת טעות, אבל לא אכפת לי.

ראובן ריבלין: יכול להיות דוח סטטיסטי, ויכול לא להיות.

ראובן ריבלין: זה לא דרמטי.

ראובן ריבלין: שום כשרון אמיתי לא ייעלם פה, ושום אדם לא יהיה במצב שהוא יוכל לומר שהוא מקופח.

ראובן ריבלין: על ציר הזמן אין מקופחים בכנסת, כל אחד מקבל מה שמגיע לו ובדיוק.

ראובן ריבלין: אני חושב שמה שארבל מציע יכול להיות דו-מסלולי.

ראובן ריבלין: רוצה חבר כנסת שאינו מסוגל, אינו רוצה או אין לו זמן לנסח את החוק לאשורו, יעביר את זה ללשכה המשפטית.

ראובן ריבלין: רוצה חבר כנסת, יגיש בקשה ישירות למזכירות.

ראובן ריבלין: חבר כנסת שהגיש ישירות למזכירות, יקבל מיד פ', זה מונח על שולחן הכנסת מהר ככל האפשר - זה רק עניין של ההדפסה - הוא יכול לומר שהוא מבקש להעלות את הדבר הזה תוך שבועיים-שלושה, כאשר יחלפו 45 יום.

ראובן ריבלין: המחלקה תסתכל ותעבד את הצעת החוק לקראת ההגשה.

נאזם בדר: מי יקבע אם יש אלמנט של הסתה לגזענות או דברים כאלה שצריך להביא את זה לנשיאות כדי להחליט אם להניח או לא.

קריאה: הלשכה המשפטית.

ארבל אסטרחן: זאת אחת השאלות.

ארבל אסטרחן: הרי כבר היום הלשכה המשפטית עוברת עבור הנשיאות על כל ההצעות כדי לראות אם יש בעיה של גזענות, שזה משהו מאוד נדיר.

ארבל אסטרחן: בכנסת הזאת זה עוד לא היה.

ארבל אסטרחן: גם על זה הלשכה המשפטית תוכל לעבור.

ארבל אסטרחן: אם רוצים להשאיר את הדרישה שהצעת חוק לא תהיה גזענות במהותה או שוללת את קיומה של מדינת ישראל, אפשר שהלשכה המשפטית תעבור על זה.

ראובן ריבלין: אחד מסגני מזכיר הכנסת שיהיה מופקד על קבלת הצעות חוק, יכול ולהבחין איזו הצעה צריך להפנות את תשומת לב הנשיאות.

נאדיה חילו: לגבי המסגרת, לי נראה מאוד חשוב - גם אם זאת הצעה טרומית שהיא עדיין ממש בחיתולים - שכן שיהיה לה תוכן מסוים.

נאדיה חילו: אני חושבת שהתוכן מאפשר לאותו חבר כנסת מגיש להיות מעט יותר רציני, גם לדעת את המהות והעיקרון, ולא רק רעיון כללי.

נאדיה חילו: בעיניי זה לא טכני אותו רעיון כללי שיבוא להצעה טרומית.

נאדיה חילו: כי הרבה פעמים, אותו רעיון כללי אם יש לו רק את המסגרת ואין לו טיפה יותר מהות, יכול להיפסל.

נאדיה חילו: ואם מוסיפים לו יותר במהלך הקריאה הטרומית, זה נותן לחבר הכנסת אפשרות של למידה ולהיות רציני יותר בהצעה שלו, וגם התוכן נוגע לעניין.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל את נותנת את התוכן.

רוחמה אברהם-בלילא: ברגע שאת מנסחת את הצעת החוק, את יודעת איזה תוכן את רוצה שתהיה לה, אם את מתכוונת לכל מה שקשור להודעה לתקשורת.

רוחמה אברהם-בלילא: בגדול התהליך הוא כזה: יש לך רעיון להצעת חוק.

רוחמה אברהם-בלילא: את כותבת אותה ומעבירה אותה לאחד מסגני מזכיר הכנסת שבודק אם אין לה שמץ של גזענות ושהיא גם לא שוללת את קיומה של מדינת ישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: הדבר השני, הצעת החוק עוברת ללשכה המשפטית ומחכה.

רוחמה אברהם-בלילא: ברגע שחבר הכנסת מחליט לקחת את הצעת החוק ולקדם אותה, את נותנת הוראה ללשכה המשפטית לעבוד על הניסוח המשפטי להיבטיו.

נאדיה חילו: גם בקריאה טרומית.

רוחמה אברהם-בלילא: בוודאי.

נאדיה חילו: אני מתייחסת להצעה שהועלתה כאן, לא לעבוד על הצעת החוק אלא להביא את זה ממש כחומר גלם מאוד ראשוני.

ארבל אסטרחן: כפי שאמר חבר הכנסת ריבלין, יש שני מסלולים.

ארבל אסטרחן: אבל גם במסלול שלא עובר את הלשכה המשפטית, אם חבר הכנסת מגיש הצעת חוק והיא מונחת - אם זאת הצעה שמועתקת או שהוא יודע לנסח, זאת יכולה להיות הצעה מפורטת עם ניסוח משפטי ודברי הסבר.

ארבל אסטרחן: זה לא חייב להיות שורה אחת.

ארבל אסטרחן: בשני המקרים זה יכול להיות נוסח משפטי שיכלול דברי הסבר, ובשני המקרים זה גם יכול להיות רק דברי הסבר או משהו יותר כללי.

ארבל אסטרחן: חבר הכנסת, אם הוא ירצה להיעזר בלשכה המשפטית, מובן שתמיד הוא יוכל בכל סוג - גם שרק יתנו לו רעיונות וגם שרק יכתבו.

ארבל אסטרחן: או אם הוא יגיד: זאת הצעה שאני יודע שהיא כבר טובה ומנוסחת.

ארבל אסטרחן: בכל מקרה, הרעיון יהיה שהוא שולח את זה דרך המחשב, אוטומטית זה מקבל פ'; אם הוא ירצה לעבור את הלשכה המשפטית, הוא יעשה את זה לפני כן.

ארבל אסטרחן: ברגע שזה יהיה רשום - לא יהיה הוויכוח מי הגיש קודם - זה יקבל פ'.

ארבל אסטרחן: עכשיו, ביום שני בצהריים יש ישיבת נשיאות, היא צריכה לאשר את ההנחה.

ארבל אסטרחן: ביום שני בבוקר או ביום ראשון אחר הצהריים יעבירו ללשכה המשפטית את רשימת הצעות החוק שקיבלו פ', כלומר שמונחות במערכת להנחה.

ארבל אסטרחן: אנחנו נעבור רק לראות שאין שם משהו גזעני או שולל את קיומה של מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי, כפי שקובע התקנון - זה משהו נדיר מאוד, זה לא קורה כמעט אף פעם - ונגיד שזה בסדר.

ארבל אסטרחן: וביום שני, הנשיאות תוכל לאשר את זה.

ארבל אסטרחן: זה יונח.

ארבל אסטרחן: חבר הכנסת שיודע שהוא רוצה להעלות משהו לדיון, שלושה שבועות לפני שהוא יכול להעלות לדיון, לפני שעוברים 45 יום, או אם זה אחרי כן, לפני שהוא יודע שהוא רוצה להעלות את זה לדיון - הסיעה שלו תודיע למזכירות הכנסת: אלה ההצעות שאנחנו רוצים להעלות לדיון.

ארבל אסטרחן: יודיעו ללשכה המשפטית, הלשכה המשפטית תצטרך לדבר עם חבר הכנסת כדי להכין את הניסוח, כי אולי הוא כתב משהו כללי, ואולי הניסוח כבר טוב.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל זה נכנס לתלם של כתיבת הצעת חוק.

ארבל אסטרחן: ההכנה תהיה רק לגבי אותן הצעות חוק שחבר הכנסת רוצה להעביר אותן לוועדת שרים.

ארבל אסטרחן: אם רוצים לעשות מהלך כזה, אולי כניסיון, לא בטוח שצריך לתקן את התקנון בשלב זה.

ארבל אסטרחן: כרגע, התקנון לא מדבר על כל ההליך הזה שמעבירים ללשכה המשפטית וכו'.

ארבל אסטרחן: כל מה שהוא אומר הוא שהצעת החוק מועברת לנשיאות, היא בודקת שהיא לא גזענית ולא שוללת את קיומה של מדינת ישראל ומניחה על שולחן הכנסת.

ארבל אסטרחן: כל הפרוצדורה האחרת - יכול להיות שבשלב ראשון, למשך מושב או כנס, להוציא החלטה של ועדת הכנסת ועוד לא להכניס את זה לתקנון.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה נוהל של ועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: בשלב מאוחר יותר יהיה צריך לתקן את התקנון.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בינתיים עדיף שזה יהיה נוהל עבודה.

דוד אזולאי: קודם כל, אני שמח שאנחנו הולכים לכיוון שאנחנו לא מגבילים את חברי הכנסת בהגשת הצעות חוק.

דוד אזולאי: זה דבר חשוב מאוד.

דוד אזולאי: חלק גדול מחברי הכנסת שותפים לכך.

דוד אזולאי: עכשיו הבעיה היא פרוצדורלית: איך אנחנו פותרים את הבעיה של הגשת הצעות חוק פרטיות בלי להעמיס על הלשכה המשפטית.

דוד אזולאי: הנוהל היום הוא - מי שרוצה להגיש הצעת חוק, צריך להודיע 10 ימים לפני כן על הגשת הצעת החוק.

דוד אזולאי: אני חושב ששבועיים זה בדיוק הזמן שצריך להודיע שזאת הצעת החוק שאני מבקש להעלות, ואז אני מבקש שזה יעבור ללשכה המשפטית, שהם יבדקו אותה.

ארבל אסטרחן: כמה זמן יהיה ללשכה המשפטית, כי הרי צריך זמן גם לוועדת שרים.

רוחמה אברהם-בלילא: שבועיים.

רוחמה אברהם-בלילא: אתם לא צריכים יותר.

ארבל אסטרחן: שבועיים זה בסדר, אבל לא פחות כי חלק הולך לוועדת שרים.

דוד אזולאי: חבר הכנסת מודיע שזאת הצעת החוק שהוא מחליט להעלות כרגע, ואז זה עובר ללשכה המשפטית.

דוד אזולאי: כך יהיה לכם הרבה פחות עומס.

ראובן ריבלין: אדם יוכל לבוא ולומר שהוא מתכוון להעלות הצעת חוק בעוד שבועיים, אם הוא יודע שזה בהתאם למכסה של הסיעה שלו.

ראובן ריבלין: ואז אין לך שום בעיה עם הלשכה המשפטית.

דוד אזולאי: אני רוצה להוסיף עוד דבר.

דוד אזולאי: בעבר היה רשום על המכוניות שנת הייצור, ואז נוצרה איזושהי תחרות.

דוד אזולאי: כל אחד רצה שיראו שהוא נוסע עם מודל מתקדם.

דוד אזולאי: נדמה לי ששר התחבורה דאז היה משה קצב, הנשיא דהיום, והוא הוציא את התקנה שלא יהיה רישום של שנת הייצור על הרכבים והדבר הזה הופסק.

דוד אזולאי: אני חושב שגם פה צריך לאמץ את המנהג הזה - כל מגיש הצעת חוק, חוץ מהפ' שהוא מקבל, לתת לזה מספר סידורי של אותו חבר כנסת יוזם.

דוד אזולאי: כדי שיידעו כולם שחבר הכנסת הזה הגיש מאתיים הצעות חוק.

ירדנה מלר-הורוביץ: מה זה נותן?

דוד אזולאי: הרי אנחנו רוצה להגביל את זה, כדי שאנשים יגישו הצעות חוק שמוכנים לדון בהן ולבדוק אותן.

דוד אזולאי: שכולם ידעו שחבר הכנסת הזה הגיש מאתיים הצעות חוק.

דוד אזולאי: אני אומר לכם שזה יפסיק את התחרות.

יעקב מרגי: זה יעודד את התחרות.

יעקב מרגי: כל חבר כנסת ירצה לבוא עם פ' של שלוש ספרות.

דוד אזולאי: אני לא בטוח, כי חבר הכנסת יודע שהוא לא יציג את הצעות החוק הללו.

ראובן ריבלין: אני מציע שכל פעם שחבר הכנסת מעביר לקריאה שלישית את החוק שלו, ייכתב: זה החוק השביעי שהוא העביר השנה.

רוחמה אברהם-בלילא: זה רעיון טוב.

דוד אזולאי: לגבי השאילתות בעל-פה ביום רביעי - אם אנחנו רוצים לבדוק אפשרות של פתיחת המליאה יותר מאוחר או יותר מוקדם, למה אי אפשר להעביר את השאילתות בעל-פה ליום שלישי או ליום שני?

דוד אזולאי: למה דווקא יום רביעי?

אריה האן: כי השרים צריכים יומיים.

אריה האן: מאשרים את זה ביום שני, והם חייבים באותו שבוע לענות.

דוד אזולאי: אז יאשרו את זה ביום שני לפני כן, ויביאו את זה ביום שני הבא.

יעקב מרגי: אז איבדת את העניין של הדחוף.

נאדיה חילו: כך גם האפקטיביות של השאילתות כבר עוברת.

רוחמה אברהם-בלילא: מבחינת האפקטיביות, לפעמים אובד על זה הכלח.

יעקב מרגי: יש גם יתרון לשאילתות בתחילת המליאה של יום רביעי, כי אתה נותן לחברי הכנסת להתארגן לקראת החקיקה וההצבעות בקריאה הטרומית.

רוחמה אברהם-בלילא: בעניין הטכני - יש לי רעיון, מחר אני מניחה הצעת חוק, מקבלת פ' אחרי יומיים, זה עובר דרך סגן מזכיר הכנסת, ואומרים שאפשר להריץ את הצעת החוק.

רוחמה אברהם-בלילא: ברגע שאפשר להריץ אותה וזה עובר דרך הסיעה, השאלה שאני שואלת אתכם היא איך אנחנו מתגברים על הנושא של פטור מחובת הנחה.

רוחמה אברהם-בלילא: כי עכשיו - חבר הכנסת מניח את הצעת החוק, צריכים לעבור 45 יום - -

ראובן ריבלין: שני המסלולים קיימים גם היום.

ראובן ריבלין: צריכים להבחין בין שני מסלולים - המסלול הרגיל והמסלול הדחוף.

ראובן ריבלין: לגבי המסלול הרגיל, הסברנו.

ראובן ריבלין: במסלול הדחוף, כאשר מבקשים שחרור מחובת הנחה, ועדת הכנסת צריכה לשחרר מחובת הנחה ובדרך כלל הקואליציה אומרת את דברה.

ראובן ריבלין: שחרור מחובת הנחה הוא דבר חריג לכמויות הרגילות.

ראובן ריבלין: ברגע שקיים שחרור מחובת הנחה, אין ספק שזה מוסיף על העבודה, אבל גם יכול שבאותו רגע הם משוחררים מהצורך לדון או להכין את החומר להצעת חוק אחרת שיורדת מסדר היום, כי הצעת החוק ששוחררה מחובת הנחה היא במקום הצעת חוק אחרת במכסה של הסיעה.

ראובן ריבלין: לכן אין כאן שום בעיה.

יעקב מרגי: זה כמעט ייעקר את המושג שנקרא חובת הנחה.

יעקב מרגי: אם זה חוק ומורכב וצריך לנסח אותו - -

ראובן ריבלין: זה לא כך.

ראובן ריבלין: אני יכול להגיש הצעה השבוע, למשל סלילת כבישים מתחת למסילות הברזל בלי חוק התכנון והבנייה.

ראובן ריבלין: אני רואה, חלילה, שצריך להביא את זה באופן דחוף, קודם כל אני הולך לסיעה שלי ומבקש להוריד הצעת חוק אחרת שעל המכסה של הסיעה, כדי שאוכל להגיש את ההצעה שלי.

ראובן ריבלין: אחר כך אני הולך לבקש שחרור מחובת הנחה.

ראובן ריבלין: ואז אני הולך ללשכה המשפטית, וינסחו את החוק הזה על המקום.

ארבל אסטרחן: אז בוא קודם ללשכה המשפטית.

ראובן ריבלין: בוודאי שאבוא קודם ללשכה המשפטית כדי שיעזרו לי להכין את זה, כדי להביא חוק רציני בבקשה שלי לשחרור מחובת הנחה.

ראובן ריבלין: ברגע שהצעת החוק ששוחררה מחובת הנחה היא במסגרת המכסה של הסיעה, אין שום בעיה.

ראובן ריבלין: כך אנחנו עוזרים גם לחברי הכנסת וגם ללשכה המשפטית.

ארבל אסטרחן: יכול להיות שחבר כנסת שרוצה לבקש פטור מחובת הנחה, יידרש לבוא ללשכה המשפטית לפני כן.

אביגדור יצחקי: הדבר שהכי מפריע לי הוא שמונחות פה אלפי הצעות חוק שאף אחד לא נוגע בהן וגם לא ייגע בהן בחיים.

רוחמה אברהם-בלילא: הנוהל הולך להשתנות.

אביגדור יצחקי: פחות מפריע לי הנוהל, אותי מטריד שאנשים מגישים הצעות חוק שהם יודעים מראש שאין להן סיכוי להגיע לשולחן הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: הולך להשתנות פה הנוהל.

רוחמה אברהם-בלילא: נניח שלך, חבר הכנסת, יש רעיון.

רוחמה אברהם-בלילא: אתה מדפיס את הנוסח, הנוסח הזה עובר מיד למחלקה המשפטית, אתה מקבל פ'.

רוחמה אברהם-בלילא: מזכיר הכנסת או אחד מסגניו בודקים שהצעת החוק היא לא גזענית או לא שוללת את קיומה של מדינת ישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: ברגע שחבר הכנסת מחליט לקדם את הצעת החוק שלו, אז הוא מבקש מהלשכה המשפטית לנסח את זה כפי שצריך ולא כמו שעכשיו - יש לך רעיון, אתה מעביר את זה ללשכה המשפטית, היא מנסחת את החוק, היא עובדת על זה ואין לך בכלל שום כוונה לקדם את זה.

רוחמה אברהם-בלילא: מה שאנחנו מציעים עכשיו שונה לחלוטין במהותו.

אביגדור יצחקי: אני חושב שלא צריך לטפל במשהו שאין סבירות שהוא יעלה במליאה.

רוחמה אברהם-בלילא: זה מה שהחלטנו.

יעקב מרגי: מתחילים את הטיפול בהצעת החוק רק שכשאתה מודיע שאתה רוצה להעלות אותה למליאה.

אביגדור יצחקי: זה בסדר.

רוחמה אברהם-בלילא: חברים, יש פה הצעה שהיא עדיין לא לשינוי התקנון, אלא נוהל עבודה למושב החורף.

ארבל אסטרחן: 1.

ארבל אסטרחן: חבר הכנסת יעביר את הצעת החוק למזכירות הכנסת באמצעות המחשב.

ארבל אסטרחן: מובן כי לפני ההעברה יכול חבר הכנסת להתייעץ עם הלשכה המשפטית ולקבל את עזרתה בניסוח ההצעה.

ארבל אסטרחן: 2.

ארבל אסטרחן: עם קבלת ההצעה על-ידי המזכירות, ההצעה תקבל מספר פ' לפי סדר ההגשה ויירשם עליה תאריך הנחתה.

ארבל אסטרחן: 3.

ארבל אסטרחן: הצעות חוק יונחו על שולחן הכנסת בכל יום שני אחרי אישור הנשיאות.

ארבל אסטרחן: 4.

ארבל אסטרחן: לפני ישיבת הנשיאות היועצת המשפטית לכנסת תבדוק אם יש חשש ההצעה גזענית במהותה או שוללת את קיומה של מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי, כאמור בסעיף 134(ב) לתקנון ותודיע על כך לנשיאות.

ארבל אסטרחן: 5.

ארבל אסטרחן: הצעות החוק יונחו על שולחן הכנסת בנוסח שהגיש חבר הכנסת מבלי שהלשכה המשפטית או גורם אחר בכנסת יעבור עליהן או יאשרן.

ארבל אסטרחן: 6.

ארבל אסטרחן: שבועיים לפני המועד שבו סיעה רוצה להביא את הצעת החוק לדיון המוקדם, תודיע הסיעה למזכירות הכנסת וללשכה המשפטית על כך.

ארבל אסטרחן: בשלב זה, הלשכה המשפטית תבדוק ותנסח את הצעת החוק ונוסח זה הוא שיובא לוועדת השרים ולהצבעה בדיון המוקדם.

ארבל אסטרחן: 7.

ארבל אסטרחן: לגבי הצעות חוק שמובאות לדיון מוקדם זמן קצר לאחר הנחתן, בשל הסכמת הממשלה או פטור מחובת המתנה, על חבר הכנסת להשתדל לשבת עם הלשכה המשפטית על ניסוח ההצעה לפני הגשתה.

ארבל אסטרחן: בכל מקרה כזה, הלשכה המשפטית תדאג לניסוח ההצעה בהקדם, ולפני המועד שבו תובא ההצעה לדיון המוקדם.

אריה האן: במילים אחרות, על שולחן הכנסת תונחנה הצעות ותקבלנה את הפ' שלהן בנוסח אחד, ואחר כך כשזה יבוא לדיון זה יבוא בנוסח אחר.

ארבל אסטרחן: נכון, אז אולי צריך לתת לזה שם אחר.

ארבל אסטרחן: אולי מה שחברי הכנסת מניחים לא ייקרא הצעת חוק.

אביגדור יצחקי: זה כבר משהו טכני.

אביגדור יצחקי: מה שחשוב הוא שיהיה כתוב במפורש שלהצעות חוק כאלה אין מכסה, הן לא יקודמו על-ידי הלשכה המשפטית בשום צורה ואופן.

אביגדור יצחקי: שיהיה גם הצד הפוזיטיבי של מה שקורה וגם הצד הנגטיבי של מה לא יקרה.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת אזולאי מעלה פה רעיון.

ארבל אסטרחן: לא יהיה דיון מוקדם על מה שלא עבר את ניסוח הלשכה המשפטית.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הטיפול יהיה רק באלה שיעלו לקריאה טרומית.

ראובן ריבלין: הואיל שאנחנו בלאו הכי יוצרים מכסה להכנה לקראת דיון לקריאה מוקדמת, אנחנו מקלים באופן משמעותי על המערכת, אז אנחנו לא צריכים 14 יום.

ארבל אסטרחן: ביום שני סיעה תודיע על העלאת הצעת החוק.

ארבל אסטרחן: ביום שני שלאחר מכן הן יצאו מהלשכה המשפטית ויעברו לוועדת שרים לענייני חקיקה שתדון בזה ביום ראשון שלאחר מכן.

ארבל אסטרחן: כלומר, שבועיים מהיום שהסיעה מודיעה על העלאת הצעת החוק עד שזה מגיע לוועדת שרים לענייני חקיקה.

נאזם בדר: אנחנו מדברים על שתי תקופות.

נאזם בדר: תקופת חובת הנחה - 45 יום לפי התקנון.

נאזם בדר: תקופה נוספת - נהלים על-ידי המזכירות, של 10 ימים או שבועיים עבודה.

נאזם בדר: שתי התקופות האלה נקבעו למטרה אחת - להתייחסות הממשלה להצעות החוק.

נאזם בדר: אחרת בשביל מה 45 יום?

נאזם בדר: גם התקופה השנייה היא לצורך קבלת עמדתה של הממשלה.

נאזם בדר: אני שואל איפה בתקופות האלה אנחנו מתחשבים במבנה החדש?

נאזם בדר: לדעתי תקופת חובת ההנחה צריכה להיות קצרה מ-45 יום, מכיוון שאת נותנת אלטרנטיבה אחרת שהממשלה תתייחס אחרי שהצעת החוק הונחה ואחרי שיש בקשה להעלות אותה.

ארבל אסטרחן: ה-45 יום תמיד היה יותר עניין שהממשלה תספיק.

ראובן ריבלין: את זה אי אפשר לשנות בלי להתייעץ עם הממשלה.

אביגדור יצחקי: אבל הממשלה דנה בזה, במקרה הטוב, שעוברים שבועיים לפני שמסתיימים ה-45 יום או שיש פטור מחובת הנחה.

ארבל אסטרחן: כי בעבר, כשלא היו כל כך הרבה הצעות, לפי דעתי הממשלה דנה בכולן ולכן היו 45 ימים.

ארבל אסטרחן: עכשיו, היא ראתה כשיש כמות כזאת, היא דנה רק במה שעולה לוועדת השרים.

דוד אזולאי: מה שמונח במליאה ומקבל פ', זה עדיין לא הצעת חוק.

דוד אזולאי: זה צריך עוד לעבור עיבוד בלשכה המשפטית.

דוד אזולאי: לכן אני אומר שמה שיונח לא ייקרא הצעת חוק אלא המלצה להצעת חוק.

ראובן ריבלין: אי אפשר בשום פנים ואופן ליצור שתי קטגוריות של הצעות חוק.

רוחמה אברהם-בלילא: אולי הצעות חוק שעדיין לא עברו ניסוח - נדפיס אותן על דף צהוב או ירוק במקום על דף כחול.

רוחמה אברהם-בלילא: זה יהיה ההבדל בין שני הסוגים של ההצעות.

ראובן ריבלין: אבל פ' חייב להיות.

רוחמה אברהם-בלילא: פ' יהיה, אבל זה יהיה בצבע אחר.

רוחמה אברהם-בלילא: אולי ורוד.

רוחמה אברהם-בלילא: מה שמודפס על דף כחול יהיו הצעות שכבר עברו ללשכה המשפטית.

דוד אזולאי: כך נדע את ההבדל בין הצעה להצעת חוק לבין הצעת חוק שעברה את הלשכה המשפטית.

דוד אזולאי: מאי נפקא מינה אם תקרא לזה המלצה להצעת חוק.

ארבל אסטרחן: זה מוזיל את המעמד של זה.

אביגדור יצחקי: זה יעשה מאיתנו צחוק.

אביגדור יצחקי: ילעגו לנו שגם הצעת חוק זה כבר לא הצעת חוק, אלא המלצה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שפחות או יותר הגענו להסכמה שמסירה את העומס שיש בתחילת כל כנסת על הלשכה המשפטית, וחברי הכנסת ממשיכים עם הצעות החוק שמבחינתן הן רלוונטיות.

רוחמה אברהם-בלילא: הן עוברות את הניסוח המשפטי, וכל אותה תקופה - ברגע שחבר כנסת יצטרך את הלשכה המשפטית, הוא יקבל את הסיוע שלה.

רוחמה אברהם-בלילא: זה לא מונע את זה.

רוחמה אברהם-בלילא: תיכף אעביר את הנוהל מודפס הזה, ונחליט עליו.

רוחמה אברהם-בלילא: ב.

רוחמה אברהם-בלילא: נוכחות במליאה ונוכחות בוועדות

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה להעלות לדיון את הנושא של נוכחות במליאה, ובשלב מאוחר יותר את הנושא של נוכחות בוועדות.

רוחמה אברהם-בלילא: קראתי מספר פסיקות של הבג"ץ, כאשר הוא מותח ביקורת חריפה על תהליכי החקיקה בוועדות.

רוחמה אברהם-בלילא: כדאי שנדבר גם על נוכחות במליאה, כי במליאה מחוקקים את החוקים.

רוחמה אברהם-בלילא: לא יכול להיות שיהיו שם שניים או שלושה חברי כנסת שמביאים את הצעת החוק לידי מעשה.

רוחמה אברהם-בלילא: הנושא השני הוא הביקורת של הבג"ץ האומר שלפעמים הצעות חוק מתקבלות פה אחד - פה אחד בוועדות זה על-ידי אותו פה של היושב-ראש.

רוחמה אברהם-בלילא: נכון שניתן את דעתנו לסוגייה הזאת, לפני שנגיע לכך שיקטלו אותנו בביקורת.

ראובן ריבלין: הביקורת קיימת כבר שנים, השאלה אם ניתן פרס נוסף לאלה שלא באים בכך שנחליט שלא נוכל להעביר חוקים.

גדעון סער: הנושא הוא כבד שגם עלה על שולחן הכנסת מדי פעם, למשל בקדנציה הקודמת, בטרם פרש מהכנסת, הגיש חבר הכנסת הצעת חוק שתכליתה היתה ליצור קוורום מינימלי לחקיקה.

גדעון סער: זה נפל ברוב לא גדול, הסיעות נתנו לזה חופש הצבעה כי ראו בזה עניין שהוא מעבר לעניין הסיעתי.

גדעון סער: אברהם בורג דיבר על קוורום מסוים במליאה, אני לא זוכר אם הוא דיבר על חמישית או שישית מחברי הבית.

גדעון סער: הוא נתון קוורום מסוים שדרוש להצעת חוק.

גדעון סער: זה דבר לא פשוט מהטעם שהוא יכול לאפשר למנוע חקיקה.

גדעון סער: נניח שהממשלה רוצה להעביר היום חוק ובבניין יש 30 אנשים, 19 מהקואליציה ו-11 מהאופוזיציה.

גדעון סער: אני אומר לחברים: לכו הביתה, ובאותו רגע ביטלתי את יום הדיונים כולו.

רוחמה אברהם-בלילא: מצד שני, איך פותרים את הזה?

אביגדור יצחקי: יכול להיות מצב כמו אתמול, שבו אנחנו מסכימים על כל הסעיפים ובמקום שכולם יישארו פה, משאירים תורנים במליאה.

גדעון סער: אומרים: איך זה יכול להיות שהחוק יחוקק ב-5 נגד 4?

גדעון סער: נניח שנמצאים באולם 100 חברים, לא כולם יודעים על מה הם מצביעים.

גדעון סער: בדרך כלל יודעים אלה שעסקו בכך בוועדה או קרובים לנושא ויודעים על מה מדובר.

גדעון סער: בוועדה, כשיושב-ראש הוועדה מצביע פה אחד, זה על חוק שהוא לא קונטרווסרלי, חוק שלא מהווה בעיה.

גדעון סער: נכון שתמיד כאשר יושבים בדיון 5 או 6, אם יש טעות יש סיכוי שיגלו אותה יותר מאשר אם יושב אדם אחד וגם שזה יֵצא יותר מאוזן.

גדעון סער: אבל כל הדברים שנוגעים לוועדות הם כמעט דבר סטרוקטורלי שנובע מעומס העבודה בוועדות.

גדעון סער: לגבי המליאה, הנורמה היא שחברי הכנסת לא יושבים במליאה וכשצריכים אותם להצבעה קוראים להם.

גדעון סער: זה פסול מאוד, זה בעייתי.

גדעון סער: לפי דעתי, אם בודקים את זה סטטיסטית, בוועדות הנוכחות יותר טובה באחוזים מאשר במליאה.

ראובן ריבלין: הנוכחות יותר טובה בכנס הראשון של הכנסת השבע-עשרה, נראה מה יהיה בחודש הבא.

גדעון סער: זה גם עניין של חינוך.

רוחמה אברהם-בלילא: מה ההצעה שלך לפתרון?

גדעון סער: אני מדבר קודם על זיהוי הבעיה.

גדעון סער: אני מזהה את הבעיה קודם כל במליאה ולא בוועדות.

גדעון סער: זה דבר נורמטיבי שממש קשור בחינוך לחברי הכנסת מה זה פרלמנטריזם.

גדעון סער: רוב חברי הכנסת לא מבינים מה זה פרלמנטריזם, הם לא מבינים שתפקידם הוא לשבת במליאה.

גדעון סער: מה אפשר לעשות?

גדעון סער: זה דבר שצריך לחשוב עליו לעומק, זה לא דבר טכני.

גדעון סער: זה פשוט להסביר לאנשים מה זה להיות חברי כנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: אתה חושב שזה יפתור את הבעיה?

רוחמה אברהם-בלילא: תהיה יותר נוכחות במליאה?

גדעון סער: נוכחות יותר גדולה במליאה יכולה לבוא במצב שבו אלה הנורמות הפוליטיות, רק כשיש אופוזיציה ערנית שעושה מה שהיא צריכה לעשות.

רוחמה אברהם-בלילא: מה דעתך שכמו שיש תורנות לשרים, שתהיה תורנות לחברי כנסת?

רוחמה אברהם-בלילא: אני מבינה שזה פוטר את שאר חברי הכנסת שהם לא בתורנות מלהגיע, אבל בשורה התחתונה המליאה בכל מקרה תהיה מלאה.

גדעון סער: זה חותר כנגד המטרות שלך.

גדעון סער: אני רוצה להגיע למצב שבו יום אחד - אולי זה דמיוני, כי אולי אנחנו הולכים בכיוון אחר - הנושא הפרלמנטרי יהיה עמוק ומושרש וישבו פה אנשים אשר יראו את הכנסת יותר מאשר תחנת מעבר לממשלה.

גדעון סער: אבל אם אני מלכתחילה מודיע להם "רבותיי, היום יש לכם תורנות" זה אומר שכשאין להם תורנות הם לא צריכים לשבת במליאה.

גדעון סער: לפי דעתי זה ממש לא נכון וגם יעשו מאיתנו קרקס.

גדעון סער: יגידו: גם ככה הם עובדים רק שלושה ימים בשבוע, גם ככה הם עובדים רק 8 חודשים בשנה, עכשיו הם גם לא צריכים להיות כל הזמן במליאה.

רוחמה אברהם-בלילא: כך תוטל חובה על חברי הכנסת שהם לא מודעים לכך שהם צריכים להיות כאן.

גדעון סער: נניח שאני מחליט שחבר כנסת מסוים הוא בתורנות, זה עוזר לי?

ראובן ריבלין: אם אנחנו מדברים על קוורום במליאה, אנחנו נותנים פרס לאלה שימנעו את עבודת הכנסת, והכנסת תצא למשל ולשנינה.

ראובן ריבלין: קודם כל, ברוב הפרלמנטים כשיש נושאים לדיונים שמדברים לציבור וכל חבר פרלמנט יכול לעשות עבודה בחדרו או בוועדה ולהאזין או לקרוא לאחר מכן את הפרוטוקול, זה הנוהג.

ראובן ריבלין: יש דברים שמטבע הדברים לא מחייבים לשבת במליאה.

ראובן ריבלין: הישיבה במליאה יכולה להיות כזאת שאנחנו יכולים לחייב אם היינו מקיימים שעתיים דיון ביום.

ראובן ריבלין: העבודה הפרלמנטרית תלויה בעבודת הקואליציה מול האופוזיציה ואיך היא מתנהלת.

ראובן ריבלין: יכול להיות כורח שבו הקואליציה תהיה מאולצת להביא את כל החברים כולל השרים.

ראובן ריבלין: אם נקבל את ההצעה שלך בצורה גורפת, אני מודיע לך שתוך שבוע מרגע שהיא מתחילה להיות מופעלת, תבוא אלייך הקואליציה והממשלה.

ראובן ריבלין: הרי השרים צריכים לעבוד, ולכן אני לא אוכל לקרוא לשר לשבת בכנסת כשהוא עוסק בעבודתו במשרד.

ראובן ריבלין: אז נא לא להגזים.

רוחמה אברהם-בלילא: מה אתה מציע?

ראובן ריבלין: בעניינים האלה כבר ישבנו 16 כנסות, וניסינו למצוא פתרון.

ראובן ריבלין: פעם חשב רוני בר-און שאפשר לחייב אנשים להיכנס ולהכניס את הכרטיס המגנטי שלהם על מנת שיֵדעו מתי הם נכנסו למליאה.

ראובן ריבלין: אני שאלתי האם גם כשהם יֵצאו הם יצטרכו להעביר כרטיס, כי יהיו חברי כנסת שייכנסו ויצאו ויהיה רשום שהם היו כל הזמן במליאה.

ראובן ריבלין: כל הדברים האלה כבר נוסו בעבר.

ראובן ריבלין: יש מצבים שבהם אנחנו מצמצמים את הנוכחים באולם מתוך הסכמה.

ראובן ריבלין: יש פעמים קיזוזים, יש פעמים שהמחלוקת היא לרוחב הלוח, היא לא בין ימין לשמאל או קואליציה ואופוזיציה.

ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר שקווטה בתוך אולם המליאה היא מתן פרס מפורש לאלה שלא באים.

ראובן ריבלין: אדרבה ואדרבה - יֵדעו כולם שאפשר להעביר חוק בשניים נגד אחד, הבושה תהיה של אלה שלא באו והאדרת השם תהיה של אלה שבאו.

ראובן ריבלין: נכון שהכנסת סובלת, אבל היא תסבול הרבה יותר במצב שבו אנחנו נחייב אנשים לבוא כי הדבר יגרור תוצאה בלתי נמנעת שבה נצטרך לקבל החלטה שהצבעות תהיינה בשעות מסוימות בשבוע, בכל שאר השבוע שממה ודממה ולא יהיה כאן אף אחד.

דוד אזולאי: תראה מה קורה ביום שלישי.

ראובן ריבלין: אני חושב באמת שביום שלישי לא יכול להיות מצב שבו יושב-ראש הכנסת יסכים שתשובה והצבעה יהיו במועד אחר.

רוחמה אברהם-בלילא: אז מה אתה מציע לעשות?

ראובן ריבלין: להמשיך לבכות על הצער הגדול, וצריכים לעסוק בחינוך.

ראובן ריבלין: אין מה לעשות.

ראובן ריבלין: אם נתחיל פה לקבוע קווטות, התוצאה תהיה שהכנסת תעבוד שעתיים בשבוע.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה שנמצא פתרון כמו שמצאנו את הנוהל להצעות חוק פרטיות.

ראובן ריבלין: עם כל הרצון למצוא פתרון, הפתרון הוא רק חינוך.

ראובן ריבלין: למשל, אני קבעתי בכנסת הקודמת שחבר הכנסת צריך להיות בוועדה חצי שעה כדי שיירשם בפרוטוקול.

ראובן ריבלין: זה בהחלט דבר שהשפיע.

ראובן ריבלין: אם נבטל את הסטטיסטיקה, אני מודיע לך שיהיו הרבה פחות חוקים, תהיה הרבה פחות עבודה.

ראובן ריבלין: דרך אגב, ככל שחבר כנסת הוא יותר מנהיג במדינה, יותר בעל השפעה פוליטית במדינה, כך פחות נוכחות בכנסת, למעט אותם עניינים שהוא מחויב לבוא כחבר כנסת להצביע.

אביגדור יצחקי: בכל מה שקשור לקווטות, אני מסכים עם חבר הכנסת ריבלין במאה אחוז.

אביגדור יצחקי: בנושא הסטטיסטיקה אני מציע שנקיים דיון נפרד כדי שתשמעו את הדברים המלומדים שיש לחבר הכנסת ריבלין להגיד, ואולי נשתכנע.

גדעון סער: יש לי הערה לעניין הסטטיסטיקה.

גדעון סער: לפי דעתי, זאת שגיאה לא לפרסם את הדוח הסטטיסטי משני טעמים.

גדעון סער: במה שנוגע להגשת הצעות חוק, אני מקבל שאין לפרסם סטטיסטיקה כי כמות הצעות החוק שאדם מניח לא מלמדת שום דבר.

גדעון סער: אבל כמה הצעות חוק אדם העביר - חשוב לדעת.

גדעון סער: חשובה גם הסטטיסטיקה לגבי נוכחות; נוכחות זה הצבעות, לפי אחוז ההצבעות לומדים על הנוכחות במליאה.

גדעון סער: אתם רוצים לחנך שיבואו אנשים להצבעה.

גדעון סער: אין דוח סטטיסטי לגבי הצבעות במליאה.

אביגדור יצחקי: אתה בעצם מציע להשאיר את הסטטיסטיקה, אבל לשנות את המדדים והנושאים.

אביגדור יצחקי: על זה יש לקיים דיון מיוחד.

אביגדור יצחקי: אני בעד.

דוד אזולאי: אני חושב שכבר היום אפשר למדוד את הנוכחות במליאה, לפי ההצבעות במליאה.

דוד אזולאי: יש הנתונים על ההצבעות במליאה, וזאת ההוכחה הטובה ביותר כמה זמן היית במליאה.

דוד אזולאי: אני חושב שבעניין הזה ניתן לקבל את הצעתו של חבר הכנסת ריבלין, שהוא בעל ניסיון פרלמנטרי רב.

דוד אזולאי: אני מאמין שחכמים וטובים מאיתנו דשו רבות בנושא הזה.

דוד אזולאי: אני מציע לרדת מהעניין הזה.

דוד אזולאי: עם זאת, אני חושב שכדאי לרענן את זיכרונם של ראשי הסיעות ולהביא לידיעתם שחשוב מאוד שתהיה נוכחות במליאה.

דוד אזולאי: אצלנו בסיעה, מי שרוצה לעזוב את המקום לא יכול לעזוב מבלי להודיע ליושב-ראש הסיעה ולקבל את אישורו.

דוד אזולאי: כך צריך להיות, כי אם היו עושים את זה כולם הכל היה נראה אחרת.

דוד אזולאי: אבל אני לא יודע מה המשמעת בכל סיעה, אני לא נכנס לכולם.

דוד אזולאי: גברתי היושבת-ראש, גם ככה יש נתונים על נוכחות בבניין והדברים האלה ניתנים לבדיקה.

דוד אזולאי: הרי חברי הכנסת באים לפה ויושבים פה הרבה שעות, יש להם הרבה פגישות והרבה עבודה, ואי אפשר לנקוט סנקציה כלפי אותם חברי כנסת שלא יבואו למליאה.

דוד אזולאי: מי שרוצה לבוא למליאה הוא בכל מקרה יבוא.

דוד אזולאי: מי שלא רגיל לבוא, לא יבוא.

נאזם בדר: בכובעי הקודם התייחסתי לעניין של הקוורום, ואני בהחלט מסכים עם העמדה של חבר הכנסת ריבלין.

נאזם בדר: אני רוצה לבדוק רעיון מטורף - היום המחוקק התייחס לעניין של סוג מסוים של חוקים שיאושרו בכנסת ברוב מסוים - חוק יסוד וגם חוקים שמתייחסים לסעיפים תקציביים.

נאזם בדר: השאלה אם מעבר לפן החינוכי לחברי הכנסת, זה לא רצוי לחשוב על קביעת סוגי חקיקה אחרים שמחייבים קוורום.

ראובן ריבלין: אז אתה יוצר מצב שבו אתה נותן יתרון גדול לאלה שלא באים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יכול לגרום מישהו, על-ידי היעדרות מהצבעה באותו רגע, להפלת הצעת החוק.

נאזם בדר: אבל אתה נותן את היתרון הזה היום לגבי חוקים שקשורים לסעיפים תקציביים, שיש צורך ב-50 חברי כנסת, ומי שרוצה להפיל את זה יכול לא לבוא.

נאזם בדר: ונתת את זה גם בחוק יסוד.

ראובן ריבלין: השאלה עד איפה תרחיב את זה.

נאזם בדר: השאלה אם יש אפשרות, יכול להיות שלא.

ראובן ריבלין: אז החוקים האלה יבואו בימים שבהם בלאו הכי יש כאן

ראובן ריבלין: חברי כנסת - ימי אי-אמון, הצעות חוק בקריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: בזמן הדיון לא יהיו אנשים, יהיו רק בהצבעה.

ראובן ריבלין: הדיון יכול להיות ביום שלא יהיו פה אנשים, ההצבעה תהיה רק ביום שכולם נמצאים פה, והם לא יֵדעו על מה הם מצביעים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: או שלא יהיו אנשים גם בהצבעה כדי שהחוק לא יעבור.

ראובן ריבלין: צריך להיות דבר אחד שממנו אפשר לסטות רק במקרים מיוחדים, ובזה היינו פותרים את כל הבעיה.

ראובן ריבלין: רק זאת תקנה שהקואליציה לא יכולה לעמוד בה - שההצבעה תהיה מיד לאחר כל דיון, כפי שהתקנון קובע.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני רוצה להעיר למה שאמר חבר הכנסת סער, לגבי סטטיסטיקה של הצבעות כאינדיקציה לנוכחות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה יוצר מצב שבו אלה שמוזעקים למליאה להצבעה בלבד ונרשמים בהצבעה, לכאורה הנוכחות שלהם תהיה באחוזים גבוהים מאוד.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לכן אני לא בטוח שזה המדד לנוכחות.

גדעון סער: יש מדד משולב - נאומים, הצעות חוק שעברו, הצבעות והכל נותן תמונה כוללת.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אתה מתייחס לעניין הנאומים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כל עוד יש דוח סטטיסטי - ואני אומר לך את זה כבעל ניסיון במליאה - אני מודיע לך שבאים חברי כנסת, ערב פרסום הדוח הסטטיסטי, מתחננים על נפשם לדבר, בכלל לא לנושא של הצעת החוק, רק כדי לתקן את הסטטיסטיקה.

גדעון סער: אני בעד.

גדעון סער: אם לא יהיה דוח סטטיסטי, הם גם לא יבואו לדבר.

גדעון סער: הם נאלצים מה נושא הדיון, הם נאלצים לדעת איזה חוק עולה לדיון והם מגיעים למליאה.

גדעון סער: זה טוב.

גדעון סער: אל תתייחסו לחברי הכנסת שרוצים לקבל כאל מכשלה שחייבים לסלק אותה, ואומרים: לכן הדיון התארך בשעה.

גדעון סער: הכנסת קיימת כדי שתהיה במת דיונים, ולא אכפת לי מה הסיבה שבגללה חברי הכנסת באים לדיונים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לו יתואר שהדיונים יהיו לחוק עצמו, אין לי שום בעיה.

גדעון סער: אני לא רוצה לדבר על החוק, אני רוצה להסביר מדוע מאיר שטרית הוא נגד ההתכנסות.

גדעון סער: זה נראה לי הדבר החשוב ביותר.

גדעון סער: אני מודיע שבכל הצעת חוק בקריאה ראשונה בזמן הקרוב, אני מתכוון לדבר על דברי שר הבינוי והשיכון, שהוא גם אחראי על עניינים אסטרטגיים.

גדעון סער: כלומר, זה לא סתם שר שיוצא נגד מדיניות הממשלה, אלא השר שהופקדו בידו הסמכויות בנושאים האסטרטגיים והסמכות על השירותים החשאיים.

גדעון סער: על כן אני חושב שזה יותר חשוב מכל חוק.

רוחמה אברהם-בלילא: אני משאירה את הנושא הזה לדיון.

רוחמה אברהם-בלילא: ג.

רוחמה אברהם-בלילא: מכסת הצעות חוק - המשך דיון

רוחמה אברהם-בלילא: העברנו לכם את נוסח הנוהל להגשת הצעות חוק פרטיות.

גדעון סער: לי יש הסתייגויות משני היבטים בהצעה.

גדעון סער: זאת החלטה מהפכנית, כי היא יוצרת שני סטטוסים של הצעות חוק - הצבעות בצבע תכלת והצעות בצבע שאינו תכלת.

גדעון סער: אני מתנגד ליצירת שני סטטוסים, במיוחד כאשר אתם עוד לוקחים את פרק הזמן של שבועיים, שנלקח כאן.

ארבל אסטרחן: אמרנו שזה שבוע לפני ועדת השרים.

גדעון סער: אז מה אני צריך את זה?

גדעון סער: אני כבר אחכה את ה-45 יום.

ראובן ריבלין: 45 ימים בלאו הכי תחכה.

ראובן ריבלין: לא מדברים על זה.

גדעון סער: אני חושב שאנחנו לא יכולים לקבל החלטה כלאחר יד על שני סטטוסים של הצעות חוק.

גדעון סער: יכול להיות שדבר הרבה יותר נכון הוא, שכשחבר כנסת שמגיש לכם 20 הצעות, תגידו לו: אנחנו מסוגלים לטפל בצורה מיטבית בשתי הצעות חוק, 10% מההצעות; תודיע לנו אלו שתי הצעות חוק הן הדחופות.

גדעון סער: ואת שתי ההצעות האלה תניחו לו בשבוע שהוא רוצה, ו-18 ההצעות האחרות ימתינו.

גדעון סער: זה הרבה הגיוני מאשר ליצור שני מעמדות בקרב הצעות החוק.

גדעון סער: אני רואה שיש חברי כנסת שמגישים 20 הצעות חוק בשבוע, ולפעמים אני מחכה שלושה שבועות כשיש לי הצעת חוק אחת שחשובה לי.

גדעון סער: תעשו את השקלול מה שצריך להתבצע באופן אמיתי.

גדעון סער: זה לא ליצור שני סוגים, אלא להגיד: כל אחד יכול להגיש כמה הצעות שהוא רוצה, אבל כשהוא מבקש מהלשכה המשפטית טיפול בנוהל דחוף, זה יכול להיות X הצעות.

גדעון סער: כי ממילא יש לו מכסה להעלות למליאה, הוא לא יכול שיטפלו ב-10 הצעות בדחיפות.

גדעון סער: זה הדבר שאנחנו צריכים לקבוע - מה הדברים אשר הוא יכול להגיד לגביהם: זה הדבר הדחוף.

דוד אזולאי: אולי אפשר שחבר הכנסת יגיש לא רק הצעה אחת.

דוד אזולאי: הרי יש לו שבועיים להגיש את הצעת החוק שהוא רוצה להעלות, שייקח עוד שתי הצעות ברזרבה, שיהיו בצנרת.

דוד אזולאי: הוא יקדם הצעה אחת ועוד שתיים יהיו בצנרת.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה כך.

רוחמה אברהם-בלילא: הדף שחילקנו עכשיו הוא נייר ראשוני.

רוחמה אברהם-בלילא: פחות או יותר הגענו למשהו.

רוחמה אברהם-בלילא: קחו את הנייר הזה, תחשבו עליו.

רוחמה אברהם-בלילא: תעבירו את הנייר הזה גם לכל חברי הוועדה, שיעירו את הערותיהם עד יום שני, ה-17 ביולי, בבוקר.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו נשב ביום שלישי הבא שוב, וננסח דף חדש.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אזולאי הציע הצעה טובה מאוד, שיוצרת מצב שבו מערכת הכנסת לא תשתנה, אלא אנחנו נכניס היגיון במה שאנחנו מגישים.

ראובן ריבלין: היום כשאני מגיש הצעת חוק, אני מקבל על שולחן הכנסת אחרי 20 שבועות כי הגישו לפניי 3,000 הצעות, כאשר אני מגיש בסך הכל 10-20 הצעות בקדנציה.

ראובן ריבלין: אני חשבתי שההצעה של חבר הכנסת אזולאי מאפשרת לחברי כנסת שיש להם רעיון שעלה כאש בעצמותיהם להגיש את הצעות החוק בעצמם ולפטור את צוואר הבקבוק של הלשכה המשפטית.

ראובן ריבלין: ואז חבר הכנסת לראות את הצעת החוק שלו בזמן סביר על שולחן הכנסת.

ראובן ריבלין: אבל אנחנו מונעים את האפשרות להעלות הצעה, אלא אם כן חבר הכנסת באמצעות סיעתו אומר שהדבר שיטופל בידי הלשכה המשפטית הוא זה שעתיד לעלות על סדר היום.

ראובן ריבלין: אז מתחלקים פה לשני דברים - הצעות חוק שאנשים הגישו כי הם בערו כאש בעצמותיהם, אבל הם לא כל כך רוצים שזה יעלה על שולחן הכנסת, והצעות חוק שבאמת מתכוונים להעלות אותן על שולחן הכנסת.

ראובן ריבלין: העובדה שיש קווטה של 23 חוקים בשבוע יוצרת מצב שבו לא יטפלו בהרבה יותר מ-23 חוקים ומעבר לזה יכולים להיות עוד שניים בשבוע שמקבלים את השחרור מחובת הנחה.

ראובן ריבלין: לכן חשבתי שההצעה של חבר הכנסת אזולאי היא מאוד מושכלת עם תובנה רצינית ביותר.

ראובן ריבלין: ברגע שאתם מתחילים להבחין בין חוקים לחוקים, אנחנו יוצרים מצב של שתי דרגות של הצעות חוק ואז אנחנו מחמיצים הכל, ואז שוב כל הבלגן יחזור.

ראובן ריבלין: אני מציע שנקבל את ההצעה של חבר הכנסת אזולאי כפשוטה.

ראובן ריבלין: מי שרוצה יגיש בעצמו, מי שרוצה יגיש דרך הלשכה המשפטית.

ראובן ריבלין: כל ההצעות מוגשות ומונחות על שולחן הכנסת כפי שהן הונחו היום, באותו צבע, אותו פ'.

ראובן ריבלין: כל אחד יראה את הנוסח שלו כפי שהוא רוצה לראות את זה.

ראובן ריבלין: אדם שמגיש הצעת חוק מגוחכת, זה על אחריותו.

ראובן ריבלין: לפי ההצעה הזאת, עבודת הכנסת מקבלת שכל במובן זה שמטופלות רק אותן הצעות שעתידות לעלות כהצעות מוקדמות לדיון.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעה לתיקון - אנחנו מורידים את סעיף 7 וסעיף 11 בנייר שחילקנו.

רוחמה אברהם-בלילא: לא יהיו שני צבעים.

גדעון סער: אני מתנגד לסעיף 8.

גדעון סער: אני בעד פרק זמן יותר קצר.

גדעון סער: 10 ימים.

דוד אזולאי: שבועיים זה סביר.

ראובן ריבלין: כתוב פה "שבועיים לפני שיונח על שולחן הכנסת לקריאה מוקדמת".

ראובן ריבלין: זאת אומרת ששבוע לפני כן ועדת השרים צריכה לטפל בזה, אז היא צריכה לפחות שבוע כדי שוועדת השרים תוכל לטפל בזה.

דוד אזולאי: אני מציע שבכל זאת לא נאשר את המסמך הזה היום.

דוד אזולאי: אל"ף, יש הרבה חברי כנסת שלא נמצאים פה.

רוחמה אברהם-בלילא: זה שהם לא נמצאים זה לא מעניין אותנו.

רוחמה אברהם-בלילא: יש ועדת הכנסת, אני מזמינה את כל החברים.

רוחמה אברהם-בלילא: מי שלא טורח לבוא, זה עניינו.

גדעון סער: תעבירי את זה לכל החברים כנוסח שיראו אותו כטיוטה.

רוחמה אברהם-בלילא: בכל מקרה אמרתי שלא נאשר את זה עכשיו אלא בשבוע הבא, עם התיקון שהכנסנו עכשיו.

ארבל אסטרחן: אני רוצה לדעת כמה ימים יהיו ללשכה המשפטית מרגע שחבר הכנסת מודיע שהוא מבקש להעלות הצעה עד שהיא צריכה להעביר את זה לוועדת השרים?

רוחמה אברהם-בלילא: במקום 14 יום, 10 ימים.

ארבל אסטרחן: אבל 3 ימים לפני כן צריך להעביר את זה לוועדת השרים.

ארבל אסטרחן: יוצא שיש ללשכה המשפטית שבוע ימים.

רוחמה אברהם-בלילא: ארבל צודקת, יש להם שבוע ימים.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו נדון בזה בשבוע הבא.

דוד אזולאי: ארבל, אל תשכחי שהורידו הרבה עומס מהלשכה המשפטית.

ארבל אסטרחן: אבל צריך שיהיה זמן.

רוחמה אברהם-בלילא: חברים, תודה רבה.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו נעביר את הנוסח לכל החברים ונאשר את זה בשבוע הבא.