הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 1, 2006-07-12 10:30

רוחמה אברהם-בלילא: אני פותחת את הישיבה.

רוחמה אברהם-בלילא: ועדת הכנסת המליצה עליך, חבר-הכנסת רן כהן, כמועמד פה אחד, ואנו כאן הבוקר מתכנסים כדי לבחור אותך כיושב-ראש, ואינני יודעת אם לומר "קבוע" כי זו כבר ועדה שניה, שלישית או רביעית שלך.

רן כהן: היו כבר כמה כאלה.

רן כהן: פה זו קדנציה שניה.

רוחמה אברהם-בלילא: התכנסנו כאן הבוקר כדי לבחור יושב ראש לוועדה.

רוחמה אברהם-בלילא: כדי לעשות זאת פורמלי אומר:

רוחמה אברהם-בלילא: בהתאם להוראות סעיף 10(א) לתקנון הכנסת, ממליצה ועדת הכנסת לפני הוועדה לבחינת בעיות העובדים הזרים לבחור בחבר-הכנסת רן כהן לכהן כיושב-ראש הוועדה.

רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נגד?

רוחמה אברהם-בלילא: מי נמנע?

רוחמה אברהם-בלילא: מותר לי להצביע פה - נכון?

רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - אין נמנעים - אין ההצעה לבחור בחה"כ רן כהן כיו"ר הוועדה לבחינת העובדים הזרים נתקבלה.

דני יתום: לא השתתפתי בהצבעה.

דני יתום: אני לא חבר הוועדה.

רוחמה אברהם-בלילא: גם כאן נבחרת פה אחד.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לאחל לך בהצלחה.

רוחמה אברהם-בלילא: זו באמת אחת הוועדות המיוחדות - הוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים - עם כל מה שקורה במשק הישראלי בכלל מול הסברה איך מדינת ישראל מתמודדת כאשר יש כמעט כ-300 אלף מובטלים אל מול כ-300 אלף פחות או יותר עובדים זרים.

רן כהן: פחות.

רוחמה אברהם-בלילא: אני הולכת למה שהיה לפני בערך כשנתיים, כשהיתה איזו שהיא סברה של שר אוצר מסויים שאם ניקח את כל העובדים הזרים ונגרש אותם יש פתרון למכת האבטלה במדינת ישראל.

רן כהן: גם בזה הוא טעה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני סבורה, ברמה האישית, שישנם מגזרים שבאמת מדינת ישראל צריכה בהם את העובדים הזרים בין אם זה סיעוד או חקלאות וגם בענף הבניה; למרות שאנו כמדינה מתוקנת מנסה להכניס כמה שיותר עובדים לענף הבניה, אני עדיין סבורה שמדינת ישראל עדיין לא הגיעה למצב שבו אפשר לומר שאפשר להחליף את כל העובדים הזרים.

רוחמה אברהם-בלילא: כמי שמכירה אותך כחבר-כנסת חרוץ ויודע להזיז דברים, אני בטוחה שאתה תמשיך להטביע את חותמך על הוועדה הזאת.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מאחלת לך הצלחה רבה.

רוחמה אברהם-בלילא: אשמח לעזור לך גם בוועדת הכנסת כשתביא את בעיותיהם של העובדים הזרים ואת נושאי הוועדה וכשתצטרך משהו כזה או אחר.

רוחמה אברהם-בלילא: עתה, נעבור לברכות ולאחר מכן נשמע אותך, אדוני היושב-ראש.

משה שרוני ידידיה: אני רוצה לאחל לו הצלחה.

משה שרוני ידידיה: אם יהיו לו בעיות, שיביא אותן לוועדה שלי.

רן כהן: תודה.

שרה מרום שלו: אני מאחלת לך הרבה הצלחה במיוחד בחלק של העובדים הזרים שמטפלים במגזר שלנו, מגזר הגמלאים.

שרה מרום שלו: הם הכי דרושים במגזר אצלנו.

שרה מרום שלו: עד היום לא היה מצב שיבוא איזה שהוא עובד ויגור עם האיש, וכאן בכל אופן באיזה שהוא מצב פתרנו בעיה.

שרה מרום שלו: אנו מקווים, שתטפל בכל הדברים השייכים גם למגזר הזה.

רן כהן: תודה רבה.

רוחמה אברהם-בלילא: חברת הכנסת עמירה דותן הצטרפה אלינו, ואני רוצה לצרף גם אותה להצבעה.

רוחמה אברהם-בלילא: חברת-הכנסת עמירה דותן, לפני דקות ספורות הצבענו עבור מועמדותו של חבר-הכנסת רן כהן ליושב-ראש הוועדה.

עמירה דותן: אני מצרפת את ברכתי.

רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה, שאת מצרפת את ברכתך.

רוחמה אברהם-בלילא: לפני שאני מעבירה את רשות הדיבור ליושב-ראש, האם תרצי לומר משהו בעניין הבחירה?

עמירה דותן: אני מכירה אותו כבר כמה שנים, ואני חושבת שהוא די ראוי.

רן כהן: גברתי יושבת-ראש ועדת הכנסת, חברי הוועדה, אורחים נכבדים, אני מאד מודה לכם על הבחירה.

רן כהן: אני חייב לומר שאומנם בפוליטיקה זה נחשב שאין רגשות או נוסטלגיה, אבל כן יש.

רן כהן: אני מודה שחזרה לרשות הוועדה הזאת ותפקוד בהם בהחלט מרגשים אותי.

רן כהן: עשיתי ויש כאן חלק שעשינו זאת יחד בפרק מסויים, די משמעותי אני חושב, בעבודתה של הוועדה הזאת ובטיפול בכל נושא העובדים הזרים במהלך השנים בהן כיהנתי כיושב-ראש הוועדה.

רן כהן: העברתי את המקל לחבר-הכנסת דני יתום, ועכשיו הוא מחזיר לי אותו.

דני יתום: אני מחזיר לך נבוט ולא מקל.

רן כהן: זה בסדר.

רן כהן: זו דרכו לאהוב.

דני יתום: לא, אינני מכה אותך בנבוט.

דני יתום: אלה בעיות כל כך קשות שקוראים להן "נבוט" ולא "מקל".

רן כהן: אנו נקיים ככתבו וכלשונו את הנייר שוועדת הכנסת ומליאת הכנסת הסמיכו אותנו לטפל בו בנושא העובדים הזרים.

רן כהן: אומר רק בקצרה, שמה שמאד מקובל עלי זה קודם כל כל הדברים שאמרה כאן יושבת-ראש ועדת הכנסת על הרגישות היתירה שצריך לטפל בסוגיה הזאת ובאותן סוגיות מאד חיוניות וקשות שבהן באמת צריך לטפל גם בנחישות וגם ברגישות.

רן כהן: ראשית, אנו רוצים להגיע למצב שבו יהיו במשק הישראלי מכסימום עובדים ישראלים, ואותם עובדים זרים באמת חייבים להיות באותם מקומות שבהם ממש אין מענה ע"י עובד ישראלי.

רן כהן: זו השאיפה האחת, ונדמה לי שנוכל לעמוד בה.

רן כהן: שנית, אנו רוצים להיות מדינה שיכולה להסתכל על עצמה בראי בכבוד ולדעת שבני-אדם שחיים כאן, מכוח הצורך שלנו שהם יחיו כאן - אנו מתייחסים אליהם בצורה הראויה והמכובדת, והם מקבלים את כל זכויותיהם כבני-אדם וכאנשים עובדים.

רן כהן: נדמה לי, שגם זה כלל מאד חשוב, ואנו נצטרך לעמוד בו ולעבוד הרבה מאד על הנושא הזה.

רן כהן: אני חושב שגם ככל שנוכל להגיע למצב שנעודד את המשק הישראלי להחליף עובדים זרים, כשאפשר, בעובדים ישראלים, ע"י עידוד בשכר, עידוד בתנאים, יצירת תנאי עבודה שמאפשרים זאת או תנאים אחרים - נצטרך לעשות את המאמץ הזה.

רן כהן: אבל, אנו יודעים מצויין - אני לפחות יודע מצויין - שאי-אפשר יהיה להגיע לאפס עובדים זרים במדינת ישראל, וזה ברור לי לחלוטין, ולו בחלק מן הענפים או כולם שמנתה חברת-הכנסת רוחמה אברהם ובראשם הסיעוד.

רן כהן: אבל, זה לא רק הסיעוד אלא גם ענפים אחרים.

משה שרוני ידידיה: למשל: חקלאות.

רן כהן: נכון.

רן כהן: חברת-הכנסת רוחמה אברהם מנתה אותם.

רן כהן: זה גם חקלאות, וחלקית גם בבניין בינתיים.

רן כהן: אבל, יש אולי גם פה ושם בשוליים עוד ענפים.

רן כהן: אני חושב שבגדול אלה הדברים שאנו רוצים.

רן כהן: אחרי כן רשמה מיטל בר-שלום

רן כהן: אנו רוצים היום לקיים בפגישה, בישיבה הראשונה הזאת, איזו שהיא סקירה על מצב הדברים לגבי העובדים הזרים במדינת ישראל.

רן כהן: מאד ביקשתי מלכתחילה מהיושב-ראש היוצא, חבר-הכנסת דני יתום, שימסור לנו סקירת מצב איך שדני יתום רואה זאת.

רן כהן: לאחר מכן, אני רוצה לשמוע מראשי נציגי משרדי הממשלה השונים שיעדכנו אותנו מהו מצב הדברים כדי שנוכל גם בפגרה וגם לאחר הפגרה לטפל בנושא הזה בכל הסוגיות הכואבות והרגישות והחשובות בצורה הראויה.

רוחמה אברהם-בלילא: ברשותך, יש לי בשעה 10:45 ישיבה בוועדת הכנסת עם כל הפטורים של השבוע האחרון.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מאחלת לכם בהצלחה ולעבודה.

רוחמה אברהם-בלילא: יש הרבה עבודה.

רן כהן: אני מאד מודה לך.

רן כהן: תודה רבה.

רן כהן: באמת נבוא וננדנד לך רק בדברים חיוניים.

רוחמה אברהם-בלילא: בשמחה רבה.

רוחמה אברהם-בלילא: בהצלחה.

רוחמה אברהם-בלילא: (יו"ר ועדת הכנסת, חה"כ רוחמה אברהם, יוצאת מחדר הישיבות.

רוחמה אברהם-בלילא: )

דני יתום: רן ידידי, רבותי וחבריי חברי הכנסת, בעלי תפקידים מרכזיים בתחומים שונים, יועצות ויועצים, כשחבר-הכנסת רן כהן העביר לי את נס יושב-ראש הוועדה הזאת, ואינני רוצה להגיד מקל או נבוט, ולא כל כך היכרתי את הוועדה, הוא אמר לי דבר ששימש לי לאחר מכן כמוטו.

דני יתום: אני מזכיר לרן את אותה אמירה שלו, מכיוון שהדבר יצטרך לשמש גם אותו כמוטו.

דני יתום: יו"ר הוועדה לעניין העובדים הזרים, הוא כמו השר לנושא.

דני יתום: אין מישהו שמטפל בנושא העובדים הזרים טיפול אינטגרטיבי, למעט הוועדה הזאת.

דני יתום: כתוצאה מהחלל שנוצר, יו"ר הוועדה שעוסק בעניין העובדים הזרים מוצא עצמו מטפל בנושאים הקשורים לעובדים זרים עם כל הנספחים להם, כאילו הוא הגורם האופרטיבי ברשות המבצעת, שמופקד על פתרונן של בעיות העובדים הזרים.

דני יתום: אני אומר זאת, כיוון שאין אינטגרציה במידה מספקת בין גופי הממשלה השונים, להתמודד עם הבעיות הרב- מערכתיות הנוגעות לבעיית העובדים הזרים.

דני יתום: החל ממדיניות, עבור דרך פיקוח על המדיניות, עבור דרך הצורך לעשות שינויים בתפיסת העולם שלנו ביחס לעובדים הזרים.

דני יתום: לא מזמן חזרתי מכנס של נאט"ו.

דני יתום: אחד הנושאים שעסקו בהם שם, היה התזוזה של אוכלוסיות שלמות ממקום למקום, כתוצאה מהצורך לחפש עבודה.

דני יתום: ישנה תנועה של מיליוני אנשים באירופה, שחלקם נכנסים למדינות האירופאיות ללא אישורים בניגוד לחוק.

דני יתום: יש תנועות ממקסיקו לארצות הברית, והזכירו גם אותנו.

דני יתום: אמרו כי התנועות מדרום מזרח אסיה, הן בעיקר לעבר מדינת ישראל.

דני יתום: הסוגיה הזאת, היא בעייתית ויש לה פנים רבים.

דני יתום: לצד הצורך להבטיח שאכן מדינת ישראל דואגת לאנשיה - כי עניי עירנו תמיד קודמים ואנחנו רוצים להבטיח שלא תיווצר סיטואציה שבה אנחנו לא מאפשרים לאזרחי ישראל לעבוד כיוון שמקומות העבודה נתפסו על ידי זרים – צריך לעקר את אותם תחומים.

דני יתום: אתם הזכרתם שניים בעיקר, סיעוד וחקלאות- בהם הצורך בעובדים זרים הוא אקוטי ואקטואלי.

דני יתום: לעומת זאת, צריך יהיה לצמצם את מספר העובדים הזרים בתחומים אחרים, להיכנס לתוכניות הכשרה לישראלים, כדי להתאים את הישראלים לאותם תחומים שתפוסים היום על ידי עובדים זרים.

דני יתום: בנוסף, כאשר ישנו עובד זר או עובדת זרה, לא משנה אם הוא חוקי או לא חוקי, נכנס כדין או לא כדין, כל אחד הוא בן אדם.

רן כהן: ובטח הילדים.

דני יתום: וצריך לטפל בהם במלוא אורך הרוח, הסבלנות ומידת הרחמים, שצריכה לאפיין דווקא את העם היהודי.

דני יתום: לכן, זאת ועדה יוצאת דופן.

דני יתום: כאשר אני נדרשתי לדווח ליו"ר הכנסת, ששאל אותי האם יש צורך בוועדה הזאת, אמרתי לו באופן חד-משמעי שכן.

דני יתום: רן, אני מאחל לך בהצלחה.

רן כהן: אני מודה לך על כל התקופה שבה שימשת יו"ר.

רן כהן: תודה רבה.

רן כהן: אני רוצה לבקש מנציגי המשרדים השונים, למסור דיווח עדכני.

אפרים כהן: אדוני היו"ר, ברכות.

אפרים כהן: בשנת 2003 היו 101,000 היתרים להעסקת עובדים זרים.

אפרים כהן: בשנת 2006 היו82,000 היתרים, כולל סיעוד.

אפרים כהן: בתחום הבניין 15,000 היתרים, בחקלאות 26,000 היתרים, בתעשייה 1,500 היתרים, במלונאות 550 היתרים, מסעדות אתניות 1,000 היתרים ומסעדות מעורבות 150 היתרים.

אפרים כהן: בסך הכל 44,200 היתרים, ללא סיעוד.

אפרים כהן: במדינה שלנו יש מספר הולך וגדל של גמלאים.

אפרים כהן: הנושא של הסיעוד רק לאלה שיש להם אפשרות, היום זה רק לאלה שיש אפשרות.

אפרים כהן: עד יוני 2006 הונפקו 40,750 היתרים.

רן כהן: כאשר אתה אומר היתרים שהממשלה נתנה, אתה מכליל את הנושא של הסיעוד איך שזה.

רן כהן: אתה לוקח את המספר כמספר ומוסיף לו את כל ההיתרים בנושא של הבניין, החקלאות והתעשייה.

אפרים כהן: אני לוקח את המספר הזה ומוסיף עוד 40,000 היתרים לסיעוד.

רן כהן: כשאני עזבתי היו 38,000.

רן כהן: בשנת 2004 הורדנו את ההיתרים ל-28,572, ובשנת 2005 עלה המספר ל-37,000 היתרים ובשנת 2006 ל-40,000.

רן כהן: החלטת בג"צ דיברה על ביטול כבילת עובדים זרים בכלל.

רן כהן: היום ישנה ועדה בראשות שלום בן משה, שתפקידה לדאוג לכך שלא תהיה כבילת עובדים זרים אלא על ידי תאגידים, כדוגמת הבניין, ולעבור מהיתר אישי לתאגידים.

רן כהן: לאיזה משרד שייכת הוועדה?

אפרים כהן: משרד התמ"ת.

אפרים כהן: זאת ועדה שאני עומד בראשה, ובה יש נציג ממשרד המשפטים, נציג ממשרד האוצר ונציג ממשרד החקלאות.

רן כהן: האם אנחנו נוכל לקיים דיון על העבודה של הוועדה הזאת?

אפרים כהן: כן.

רן כהן: יעל, אני מבקש לקבוע דיון על עבודתה של הוועדה בנושא קבילת עובדים.

אפרים כהן: עכשיו אנחנו מתרכזים בעיקר בהפקת לקחים מהנושא של התאגידים בתחום הבניין, כדי לא לחזור על הטעויות.

רן כהן: צריך להדגיש, שבתחום הבניין היו גם דברים טובים.

אפרים כהן: היו דברים טובים מאוד, אבל היו גם דברים לא טובים.

רן כהן: אני מבין, שנוספו קרוב ל-20,000 עובדים ישראליים.

שלום בן משה: נוספו 6,000 עובדים ישראלים לתחום הבניין, אבל הם במעגל השני.

שלום בן משה: לא מדובר בעובדים פיזית.

אפרים כהן: התחום הכאוב, הוא התחום הסיעודי.

אפרים כהן: במשך 3 שנים שאני הייתי ראש המנהלת וביחידת סמך, המשכנו לשפר ולשדרג את הנושא של מתן היתרים לסיעוד.

אפרים כהן: הכוונה היא צמצום הזמן למתן היתר מיום קבלת הבקשה פלוס ועדה הומנית, שנותנת מענים ושירות טוב.

רן כהן: מה זאת תקופה קצרה?

אפרים כהן: לא יותר משבוע ימים לבקשה שיש לה את כל המסמכים הדרושים.

אפרים כהן: שלום מתקן אותי, שלושה שבועות.

אפרים כהן: ברגע שאדם זקוק לעובד סיעודי והוא נכנס לבית חולים ומשתחרר מיד, עד לקביעת הזכאות שלו על ידי הביטוח הלאומי, ניתן לו היתר זמני לתקופה של חצי שנה.

אפרים כהן: לא מעכבים מתן היתר בגלל שהביטוח הלאומי עוד לא סיים, אלא נותנים תשובה מיידית.

אפרים כהן: ברגע שחולה סיעודי יוצא מבית חולים, למחרת בבוקר הוא כבר זקוק לטיפול.

אפרים כהן: אנחנו נמצאים בדילמה בנושא של קנסות מנהליים.

אפרים כהן: בשנת 2006 הטלנו 100,000,000 קנסות, כאשר רק 20,000,000 נגבו.

אפרים כהן: אנחנו במצב מאוד קשה.

אפרים כהן: היו לי פגישות עם משרד האוצר, עם הנהלת בתי המשפט, כדי להוציא את זה מהמסגרת הממשלתית ולבצע הפרטה.

אפרים כהן: לא ייתכן שמערכת שעובדת קשה מטילה קנסות, מזמנת אזרחים לחקירות והתיקים תקועים.

אפרים כהן: אנחנו צריכים לזרז את הנושא הזה.

אפרים כהן: יש התקדמות מסוימת, ואנחנו נדווח על כך בהמשך.

אפרים כהן: גם בנושא של עובדים בלתי חוקיים ישנה בעיה.

אפרים כהן: אנחנו לא מצליחים להגיע לנתונים מדויקים.

אפרים כהן: בשנת 2004, פרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שישנם 97,000 שוהים בלתי חוקיים במדינת ישראל.

אפרים כהן: להערכתי, זה הרבה פחות.

אפרים כהן: במסגרת המספר הזה הכניסו גם את העולים שעדיין לא קיבלו מעמד ממשרד הפנים.

אפרים כהן: הם נמצאים ברובריקה של שוהים בלתי חוקיים עד לגמר התהליך של משרד הפנים.

אפרים כהן: היתה לי שיחה עם ראש מינהל האוכלוסין על מנת לזרז את כל הנושא הזה.

אפרים כהן: מדובר שם על אלפים.

אפרים כהן: צריך להפריד בין עובד לא חוק, לבין אדם שהמעמד שלו טרם נקבע על ידי משרד הפנים.

שלום בן משה: ישנה ועדה בראשותו של שופט, שעוסקת בבקשות מיוחדות של אנשים שלא זכאים לקבל עובד זר.

שלום בן משה: כפי שציין אפריים, אלה שנמצאים בבית חולים זכאים לעובד זר למשך חצי שנה.

רן כהן: הם לא זכאי סיעוד, אבל הם זכאי בריאות.

שלום בן משה: הם לא זכאי סיעוד, בגלל שאי אפשר לעשות את הבדיקה בבית החולים, אלא רק כאשר הם נמצאים בבית.

שלום בן משה: ברגע שהם מגישים בקשה ומצרפים את מכתבי ההמלצה של הרופאים, הוועדה מאשרת להם זאת לחצי שנה.

שלום בן משה: היא מאשרת בתנאי להשתמש בעובדים הקיימים, על מנת לא להביא עובדים נוספים.

רן כהן: אתה מתכוון לעובדים לא חוקיים שנמצאים בארץ.

שלום בן משה: בתום חצי השנה נבדק האם מצבו השתפר.

שלום בן משה: אם מצבו הקשה נמשך או מחמיר, הוא מקבל אישור קבוע.

שלום בן משה: ישנם מקרים הומניים נוספים שבהם לא מגיע עובד סיעודי.

שלום בן משה: ישנו מקרה שבו אמא נפטרה בנסיבות קשות והשאירה אחריה ילדים קטנים.

שלום בן משה: אז צריך לתת לבעל זמן להתארגן, והוא מקבל אישור לחצי שנה.

שלום בן משה: במהלך החצי שנה הוא מתארגן.

שלום בן משה: יש מקרים בהם לאחר חצי שנה מבקשים אישור לעוד חצי שנה ואנחנו מאשרים זאת.

שלום בן משה: לעתים טוענים, כי הילדים נקשרו לעובדת הזרה.

שלום בן משה: לי אין דרך לקבוע אם זה נכון או לא.

שלום בן משה: הם מביאים המלצות מפסיכולוגים ומפסיכיאטריים.

שלום בן משה: אצל חלק זה גיוס מכוון ואצל חלק זה אמיתי.

שלום בן משה: יש לנו מקרים שבהם העובדת הזרה נשארה, הילד הגיע לגיל 13 ועדיין טוען כי הוא קשור אליה.

שלום בן משה: כאשר מגיעים לבית המשפט, בית המשפט בדרך כלל רואה את טובת הילד לנגד עיניו ואומר תמשיכו להחזיק אותה.

שלום בן משה: במתן הראשוני אנחנו יותר קשוחים.

שלום בן משה: אנחנו אומרים לאיש שזה לחצי שנה, ובתום חצי שנה הוא צריך להתארגן.

שלום בן משה: חלקם לא חוזרים אלינו, וחלקם כן חוזרים אלינו.

רן כהן: האם אתם עושים את הבידול בין ההזדקקות לעובד זר כאילוץ, לבין היכולת להסתפק בעובד ישראלי?

שלום בן משה: כן.

שלום בן משה: אנחנו עורכים בדיקה של תפקוד, ואז קובעים האם התפקוד הוא קשה ביותר ומחייב טיפול 24 שעות, או האם התפקוד הוא פחות קשה וניתן להסתפק בעובד ישראלי לכמה שעות.

יוסי אדלשטיין: במסגרת הוועדה שלנו, הביטוח הלאומי מתבקש לבחון מחדש את מדרגות ה-I.D.L, על מנת לבחון האם צריך טיפול של 24 שעות, או האם אפשר להסתפק ב-17 שעות שאותו ניתן לבצע עובד ישראלי.

רן כהן: זה מאוד חשוב.

שלום בן משה: אני מעריך, שעוד מספר שבועות אנחנו נאחד את בדיקות את ה- I.D.L, כך שכולן תתבצענה על ידי הביטוח הלאומי ולא על ידי האגודה לבריאות הציבור, שהיא אגודה ספק ציבורית ספק פרטית, שהיתה עושה את זה למי שלא זכאי גמלה והיתה גובה סכום כפול מזה שגובה הביטוח הלאומי.

שלום בן משה: שכנענו את ביטוח לאומי לעשות זאת.

רן כהן: האם ביטוח לאומי מסבסד את זה?

שלום בן משה: אין קשר בין הנבדק לבין האחות שבודקת אותו.

שלום בן משה: ביטוח הלאומי משלם רק 250 שקלים לאלה שזכאים.

שלום בן משה: אלה שלא זכאים עכשיו גם כן ישלמו רק 250 במקום 420 שקלים.

רן כהן: זה תפקיד קלאסי של ביטוח לאומי.

רן כהן: זה בסדר גמור שעשיתם את זה.

אפרים כהן: אלה שיש להם הכנסה מעל 10,000 שקלים לא נכללים במסגרת הסיעוד.

אפרים כהן: עכשיו אנחנו אומרים, שאנחנו מדינה אחת וצריך להכניס גם אותם לבדיקה.

רן כהן: כל הכבוד.

רן כהן: זה מהלך מאוד נכון מבחינה חברתית, סולידרית ולאומית.

שלום בן משה: המחוקק נתן בידנו סמכות גדולה בתחום הקנסות, מתוך מחשבה שככל שהקנסות יהיו גבוהים יותר מידת ההרתעה תהיה גבוהה יותר.

שלום בן משה: פעם היה לוקח שנתיים ממועד העבירה עד הטלת הקנסות.

שלום בן משה: אנחנו משפרים כרגע את השירות, ואנחנו מקווים שזה יהיה בטווח של כמה חודשים ולא יותר מזה.

שלום בן משה: מכיוון שהמחוקק אפשר מהלך של בקשה לביטול קנס ובקשה למשפט, נוצר מצב שלפעמים עוברות שנתיים-שלוש עד מועד תשלום הקנס.

רן כהן: אני הבנתי, שהיו לחקלאים בעיות מאוד קשות עם זה.

רן כהן: פתאום גילו להם דברים לפני 3-4 שנים.

רן כהן: אז דרשנו לצמצם את הפער בין עשיית העבירה לבין תשלום הקנס.

שלום בן משה: עכשיו אנחנו עובדים על קיצור הזמן בין מועד ביצוע העבירה לבין תשלום הקנס.

שלום בן משה: 20% מאלה שמקבלים קנס משלמים אותו.

שלום בן משה: 80% נכנסים למהלך של ביטול קנס.

שלום בן משה: אם הם נענים בחיוב, הם לא משלמים.

שלום בן משה: אם הם נענים בשלילה הם משלמים או שפונים למסלול משפטי שאורכו שנים רבות.

שלום בן משה: כרגע יש לנו קרוב ל-2,500 תיקים שממתינים להגשת כתבי אישום.

שלום בן משה: מדובר על מאות מיליוני שקלים.

שלום בן משה: ביקשנו מהאוצר, והפעם הוא נענה מהר מאוד, לקחת את התיקים האלה מהמחלקה המשפטית שלנו ולהעביר אותם באמצעות מכרז למשרד עורכי דין פרטי, תחת עינה של הפרקליטות.

שלום בן משה: הפרקליטות הסכימה לכך, האוצר הקדיש לזה 6,000,000 שקלים על פני 3 שנים, והתחילו במכרז.

שלום בן משה: שמעתי מחברי, שהוא לוקח כרגע אחריות על העניין.

רן כהן: איך זה הגיע אליך?

שי חרמש: בוועדת הכספים עצרנו אתמול את העברה.

שלום בן משה: האוצר העביר את זה לוועדת כספים.

שלום בן משה: יש בזה הרתעה וגם הרבה יותר כסף מה-6,000,000 שקלים האלה.

שלום בן משה: אני דיברתי עם אהוד אולמרט, שהיה שר האוצר, שלא רצה להחליט בנושא הקנסות, כי זאת היתה תקופה של העברה בין השרים.

שלום בן משה: אני ביקשתי לעשות מבצע ולתת לכל אלה שחייבים קנסות לשלם אותם תוך חצי שנה ב-20 תשלומים ללא כפל קנס.

שלום בן משה: אנחנו נעביר את זה לאלי ישי, ואז נוכל לבשר זאת לאנשים.

רן כהן: אולי נזמין את השר אלי ישי לישיבה מיוחדת בעניין הזה.

שלום בן משה: כיוון שלא הצגתי בפניו עדיין את העניין, אני מבקש לחכות עם זה.

רן כהן: בסדר.

רן כהן: אם אנחנו נזמין אותו, הוא יזמין אותך.

שלום בן משה: הנושא של העובדים הזרים לא זר לך.

שלום בן משה: לדעתי, הבעיה העיקרית שלנו בנושא עובדים זרים במדינת ישראל, היא העובדה שהיום הבאת העובדים הזרים לארץ גוררת אחריה תשלומי עתק, בין 5,000 ל-15,000 דולר שהעובד הזר נדרש לשלם.

רן כהן: זה תשלום העבדות.

שלום בן משה: כולל אלה שמגיעים לתחום הסיעוד.

שלום בן משה: לדעתי, זה שורש הרע.

שלום בן משה: הרומנים והטורקים משלמים פחות.

רן כהן: הכי הרבה משלמים הסינים.

שלום בן משה: הסינים משלמים היום בין 12,000 ל-15,000 דולר.

רן כהן: כמה משלמות הפיליפיניות?

שלום בן משה: הן משלמות בין 5,000 ל-7,000 דולר.

רן כהן: זה קטע המאפיה בתוך כל הסיפור.

שלום בן משה: מאז שנכנסתי לתפקידי, אני שומע שאי אפשר לשמוע כלום.

שלום בן משה: אני חושב, שזה לא נכון.

שלום בן משה: הפעילות מתחילה מאצלי.

שלום בן משה: אני מודה,שאני הראשון ששותף למהלך הזה, כי מבלי שאני חותם על ההיתר אי אפשר להתחיל במהלך.

שלום בן משה: כל היתר שאני נותן שווה בין 5,000 ל-15,000 דולר.

שלום בן משה: ההיתר הזה מגיע לחברה שנמצאת בישראל, שהיא חברת כוח אדם ולה יש קשר עם גורם בחו"ל שהוא במקרה הטוב חברה זרה או חברת בת שלו.

שלום בן משה: לפי הנתונים שלנו, הכספים מתחלקים 60%-40% או 70%-30%.

רן כהן: זה סחר עבדים.

שלום בן משה: כשמישהו משלם כל כך הרבה כסף, הוא לא יעיז להתלונן ולדבר.

שלום בן משה: כדי לטפל בזה צריך לעשות הסכם בין מדינות.

שלום בן משה: מדינת ישראל, ובראשה משרד החוץ, מתנגדת להסכם בעניין.

שלום בן משה: נמצאת פה נציגה של משרד החוץ, שבעניין הזה חושבת כמוני.

שלום בן משה: צריך לעשות הסכם עם מדינות ולהגדיר בצורה ברורה את הדברים.

שלום בן משה: זה יחייב את המדינה לפקח ולערב את המשטרה ואת המודיעין.

שלום בן משה: צריך גם להגיד למדינה שבצד השני, כי אלה הכללים שלנו ואם היא לא תעמוד בזה, אנחנו נפסיק להביא מהם עובדים זרים, כולל מסין.

אפרים כהן: אני רוצה להוסיף דבר חשוב.

אפרים כהן: לפעילות המשותפת של יחידת הסמך עם משרד הפנים ומשטרת ההגירה יש תוצאות חיוביות לפני שהם נותנים אישור לאלה שרוצים לעשות את הביזניס.

אפרים כהן: בתחום החקלאות היו חסרים עובדים זרים.

אפרים כהן: נעשה מבצע משולב של משרד הפנים, משטרת ההגירה ויחידת הסמך, ותוך חודש 1,150 עובדים שהיו בשהייה בלתי חוקית בישראל קיבלו חותמת חוקית, במקום לאפשר כניסה נוספת של עובדים נוספים.

שי חרמש: אלה לא הברחנים.

אפרים כהן: לא.

אפרים כהן: הפתרון עכשיו הוא ניוד העובדים, כולל בתחום הסיעוד.

אפרים כהן: היו 7,000 עובדות סיעודיות שבאו במעמד של עובדות סיעודיות והמעסיק נפטר.

אפרים כהן: בתים חזקים סחבו אותן אליהם.

אפרים כהן: אנחנו עצרנו את זה ובדקנו זאת.

אפרים כהן: התיווך הוא בין 5,000 ל-7,000 דולר.

אפרים כהן: ניתן לנייד את העובדות הסיעודיות מבית חזק לבית נזקק.

אפרים כהן: נעשתה פעולה יוצאת מן הכלל של אלפי עובדות סיעודיות שעברו מהבית החזק לבית נזקק, בגיבוי של משטרת ההגירה על ידי אכיפה.

רן כהן: כל הכבוד.

רן כהן: על העניין הזה דיברנו לפני שנתיים-שלוש, וזה היה נראה בלתי אפשרי.

רן כהן: כל הכבוד שהצלחתם להתמודד עם זה.

רוני ידידיה: בשיחות פנימיות אמרתי לשלום שאני בעד חתימה על הסכם, אבל עמדת המשרד היא לא לחתום על הסכמים בנושא של עובדים זרים, ויש לנו סיבות טובות לכך.

רוני ידידיה: אם אדוני ירצה, נקיים דיון בנושא.

רן כהן: אני כבר אמרתי ליעל, שאני רוצה לקיים דיון על הנושא הזה.

רן כהן: לא יהיה לי נוח להזמין את שרת החוץ, אבל נזמין את מנכ"ל המשרד.

רן כהן: אני רוצה שנדבר על כל הסוגיה של סחר העבדים הזה שנעשה במדינות הזרות, ואיך פותרים אותו באמצעות קשר עם מדינות אחרות.

קריאה: למה זה חסוי?

קריאה: מה הטיעונים של משרד החוץ?

רן כהן: אני מציע שנכבוש את יצר הסקרנות.

רן כהן: המנכ"ל יבוא ויענה לנו.

רן כהן: אני לא אתבייש ללכת גם לשרה ולדבר איתה על העניין.

רוני ידידיה: אני הייתי רוצה לבקש לערוך דיון מעמיק בנושא הזה.

רוני ידידיה: הבוקר קיימתי שיחה עם השגרירות שלנו בתאילנד.

רוני ידידיה: הם אומרים שתוך מספר שבועות ההסכם ייחתם, ואז נתחיל בייבוא עובדים דרך ארגון ההגירה הבינלאומי.

רוני ידידיה: אנחנו בודקים אפשרויות בויאטנאם במידה והתוכנית בתאילנד נופלת.

רוני ידידיה: גם אם לא, רצוי יהיה להרחיב את היריעה מבחינת מקומות הגיוס של העובדים.

עמירה דותן: בעוטף עזה יש הרבה מאוד עובדים.

עמירה דותן: אני מבינה שיש הנחיה של שגרירות תאילנד בישראל שלא לאפשר לעובדים החדשים להגיע לשם בגלל המציאות הביטחונית של המקום.

רוני ידידיה: בזמנו היתה בעיה עם גוש קטיף.

עמירה דותן: אני פניתי לשרה, והיא אמרה שאתם לא יכולים להתערב בזה.

עמירה דותן: מה הבעיה?

רוני ידידיה: השגרירות התאילנדית לא אוסרת.

רוני ידידיה: היא ממליצה להם לא ללכת.

רוני ידידיה: גם בעבר, היא המליצה לעובדים התאילנדים לא לשהות בגוש קטיף.

רוני ידידיה: חלק קטן מאוד יצא ורובם נשארו לעבוד שם.

עמירה דותן: לחדשים לא מאשרים להגיע למקומות האלה.

עמירה דותן: יש 7 אשרות לאנשים ולא מאשרים להם להגיע.

רן כהן: השגרירות לא יכולה להגיד, אתם תהיו במדינת ישראל, להוציא אזור זה וזה.

רן כהן: בואו נשאיר את הסוגיה הזאת.

רן כהן: אני מבטיח שאחת הישיבות הראשונות תדון בנושא הזה.

רן כהן: אני עוד אעשה את זה במהלך הפגרה.

שי חרמש: אני שמחתי לראות שאני בוועדה הזאת.

שי חרמש: כחקלאי לא הייתי מודע לנושא של העובדים התאילנדים.

שי חרמש: במערכת הבחירות שמו אותי בלב לבו של העניין, כי הייתי ראש מטה ההתיישבות בקדימה.

שי חרמש: הכרתי סקטור שלם שלא הכרתי, סקטור המושבים.

שי חרמש: ראיתי את הבעייתיות.

שי חרמש: אנחנו צריכים להבין, שמדינת ישראל חיה עם עובדים זרים ותחיה עם עובדים זרים.

שי חרמש: לא תהיה חקלאות בלי עובדים זרים.

שי חרמש: כל אלה, כולל שרים בכירים, שמצהירים כי ניתן לנהל חקלאות עם עובדים מקומיים, טועים.

רן כהן: אבל אפשר שזה יתנהל עם יותר עובדים מקומיים.

שי חרמש: זה שיש צבר של מאות מיליוני שקלים של קנסות, זה צד אחד של המטבע.

שי חרמש: בחלק מהטענות, יש התעמרות, כניסה לפרטים ודקדקנות יתר.

שי חרמש: כניסות באמצע הלילה לתוך מיטות, והתנהגויות שאינן ראויות גם כלפי עובדים זרים וגם כלפי מעסיקים.

רן כהן: אבל יש את כל הכלים כדי לערער על זה.

רן כהן: מה הבעיה?

שי חרמש: אני באתי לכאן לשתי משימות.

שי חרמש: משימה אחת, היא לשמור על זכויותיהם של העובדים זרים.

שי חרמש: מי שמפתח פה ארץ עבדות, ישלם את המחיר.

שי חרמש: המשימה השנייה, היא להאיר את האור הנכון על המסיקים הנאורים, ויש רבים כאלה.

שי חרמש: אני מייצג סקטור שנזקק לקהל הזה.

שי חרמש: אני אתן לך יד, ואני מכיר את דעותיך.

שי חרמש: באותם מקומות בהם המעסיקים הם נאורים ומכובדים, נצטרך להוריד את הרגל מהגז.

שי חרמש: אי אפשר לבוא ולבדוק אותם חדשות לבקרים.

שי חרמש: שאלתי את אבי דיכטר, בשביל מה כל הפלישות האינטנסיביות האלה.

שי חרמש: צריך להתייחס באופן מכובד גם למעסיקים ולא רק למועסקים.

רן כהן: לפני שבועיים קיימתי סיור במשרד החקלאות.

רן כהן: שני מספרים נחרטו בזיכרוני.

רן כהן: התוצר החקלאי הוא בסך של 20 מיליארד שקל.

שי חרמש: כל עובד זר יוצר 6 מקומות עבודה.

רן כהן: 4 מקומות עבודה.

רן כהן: זה הדבר השני שרציתי להגיד.

רן כהן: על כל עובד בחקלאות מתווספים עוד 4 עובדים במשק הישראלי.

שי חרמש: 6 עובדים.

שרה מרום שלו: אני מייצגת כאן את הלבל הכי גבוה של העובדים הזרים, 41,000 עובדים.

שרה מרום שלו: יש בעיות גדולות עם העובדים.

שרה מרום שלו: אני נתקלת בהרבה מקרים שלוקח 6-7 שבועות עד אשר מאשרים עובד זר לנזקק.

רן כהן: אני מציע, שתפני לאפרים כל מקרה שבו את יודעת שההליך התארך יותר מ-3 שבועות.

אפרים כהן: לשלום.

שרה מרום שלו: דבר נוסף, הוא שיש גמלאים שקשה להם לשלם עבור זה והם נופלים בין הכיסאות.

שרה מרום שלו: מי שיכול לעזור להם זה מטפל.

שרה מרום שלו: במדינת ישראל אנחנו רגילים שאין מטפלים שישנים עם האנשים הנזקקים.

שרה מרום שלו: אפילו שמדובר במישהו שאינו חולה אבל הוא בן 90, הוא צריך מישהו שיהיה איתו בבית.

רן כהן: נכון.

שרה מרום שלו: לכן לא צריך להתייחס רק למחלה של האדם.

שרה מרום שלו: הם לא יכולים להגיע לתשלום של 15,000 דולר.

אפרים כהן: מדובר בסכום של 5,000 דולר.

אפרים כהן: זה לא קשור לסיעודי.

שרה מרום שלו: אני לא מדברת רק על התחום הסיעודי.

שרה מרום שלו: גם כאשר מדובר באיש בין 90, הוא צריך מישהו שיהיה איתו והוא לא יכול לעמוד בסכום הזה.

שרה מרום שלו: אני מכירה, הרבה אנשים שנוסעים לרומניה ולוקחים ומשלמים גם שם וגם פה את הכסף.

שרה מרום שלו: הם כביכול נוסעים לבדוק האם העובד מתאים להם.

שרה מרום שלו: אנחנו צריכים לבטל את כל הדברים האלה.

שרה מרום שלו: צריך לקחת את הגוש המזרחי לעובדים הסיעודיים, כי רוב הנזקקים הם ניצולי השואה.

שרה מרום שלו: יש לנו 350,000 מבוגרים ניצולי שואה.

שרה מרום שלו: להם כדאי להפנות את העובדים האלו.

רן כהן: אני רוצה לסכם את הישיבה.

רן כהן: אני מבקש שנשמע בישיבה הבאה את נציג משרד הפנים ונציג המשרד לביטחון פנים.

רן כהן: אנחנו נמשיך עם הדיווח בישיבה הבאה.

רן כהן: אנחנו ננהל מלחמת חרמה בכל הנושא של סחר העבדים.

רן כהן: בעניין הזה לא יהיו שום הקלות.

רן כהן: אנחנו נפעל בכיוון של חוק, דרבון השרים והמשטרה, כדי שהעניין של סחר העבדים ייפסק.

רן כהן: זה לא לכבודה של מדינת ישראל ושל החברה הישראלית.

רן כהן: צריך גם להילחם במאפיונרים שעושקים את העובדים שלהם.

רן כהן: לא נוכל להשלים עם זה.

רן כהן: בעבר יזמתי הצעת חוק לעידוד עובדים ישראלים לעבוד בחקלאות.

רן כהן: הקצבנו לכך 5,000,000 שקלים, והממשלה הקודמת שמה את כל המכשולים שרק יכלה.

רן כהן: למרות זאת, התקדמנו עם העניין.

רן כהן: אני מתכוון להמשיך ולקדם את הצעת החוק הזאת בכנסת הזאת.

רן כהן: אנחנו נגלה רגישות מיוחדת בסוגיה של ילדי עובדים זרים.

רן כהן: אני שמח, ששר הפנים החדש, רוני בראון, מאוד רגיש בעניין הזה.

רן כהן: גם ראש הממשלה גילה רגישות עצומה לעניין.

רן כהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.