ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 43, 2006-07-11 13:00

גלעד ארדן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (תיקון מס' 75)(מאגר מידע לענין נהגים שנפסלו מלהחזיק רשיון נהיגה), התשס"ו-2006, של חבר כנסת גלעד ארדן.

גלעד ארדן: הישיבה הזו עוסקת בהכנת החוק לקריאה שניה ושלישית.

גלעד ארדן: אני אציג בקצרה את הרעיון שעומד מאחורי הצעת החוק: הצעת החוק נועדה לאפשר לציבור הרחב, מי שמעוניין בכך, לדעת את העובדה שאדם מסוים קיבל שלילת רישיון נהיגה על ידי בית המשפט לתקופה של למעלה מחודשיים.

גלעד ארדן: ההנחה שעומדת בבסיס החוק זה שכשבית משפט נותן פסילת רשיון לתקופה של למעלה מ-60 יום, כנראה שמדובר באדם שעבר עבירות חמורות ולציבור יש את הזכות לדעת האם אותו נהג שנוסע בשכונה בפראות או האם אותו נהג שאתו אני שולח את הבן שלי בטרמפ באופן קבוע לבית הספר או שהבת שלי נוסעת אתו טרמפ אחרי שהיא מסיימת למלצר בערב, לא נמצא במקרה בשלילת רישיון.

גלעד ארדן: היו מקרים בעבר, כמו המקרה של משפחת בכרך, שבחורה נסעה כל ערב בטרמפ עם המנהל שלה בעבודה, מבלי שידעו שהוא נמצא בשלילת רשיון ונהרגה.

גלעד ארדן: אני מודע לכך שיש בחוק הזה גם סוג של פגיעה בפרטיותם של אותם נהגים שקיבלו שלילת רישיון, כי זה חושף אותם לציבור הרחב.

גלעד ארדן: עם זאת, כיוון שאני חושב שבחוקים נוספים אחרים יש פגיעות דומות, לדוגמה: לגבי אזרחים שהחשבון שלהם מוגבל, שבעלי עסק יכולים לדעת את העובדה הזאת כדי לא לקבל מהם שיקים, אני חושב שבאיזון שבין הזכות של הציבור הרחב להיות מוגן מפני נהגים שנוהגים בפסילת רשיון לבין זכותם של אותם אנשים לפרטיות, זכות האזרחים צריכה לגבור.

גלעד ארדן: זו דעתי וזה מה שעמד בבסיס הצעת החוק.

גלעד ארדן: שמחתי מאוד שהממשלה הביעה תמיכה ברעיון והעלות התקציבית אינה גבוהה.

גלעד ארדן: אני מביע צער ואפילו תמיהה על כך שנציגי לשכת עורכי הדין לא טרחו להגיע אבל שוב רואה לנגד עיניה רק את האינטרס של הלקוחות העבריינים של עורכי הדין, שמקבלים פסילת רשיון ולא את האינטרס של הציבור הרחב, כי קיבלתי שוב התנגדות כתובה של לשכת עורכי הדין, שטוענת שמדובר בפגיעה בחוק הגנת הפרטיות.

גלעד ארדן: הלשכה לא טרחה להתעדכן שבקריאה הראשונה הורדנו את פרסום התמונה מאתר האינטרנט, כך שהפגיעה הזו צומצמה, אבל עדין טוען שי גלעד, יו"ר ועדת התעבורה בלשכת עורכי הדין, שבחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים קובעים שהמידע במאגר יהיה חסוי ולא יימסר מידע ממנו אלא לפי חוק זה.

גלעד ארדן: פרסום המאגר יצור בעייתיות שכן מידע כזה, ככל שהובא לידי ערכאה שיפוטית הדנה באישומו של אדם טרם הרשעתו כך ששופט תעבורה יכול שייחשף לעבירות תעבורתיות של אדם טרם שלב הכרעת הדין.

גלעד ארדן: מעבר לכך, טוענת הלשכה, שלא נראה להם שהציבור יעיין באופן שוטף במאגר שכזה לצורך בחינת השאלה באם לנסוע ברכבו של נהג פלוני.

גלעד ארדן: לגבי ההערה האחרונה, יכול להיות שהוא צודק, אבל זה באמת תלוי בפרסום שמשטרת ישראל תיתן לאתר הזה.

גלעד ארדן: אני מבקש מהמשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל שכאשר זה יוקם, לחשוב על איך ללוות את זה בפרסומים כל שהם.

גלעד ארדן: אני לא אומר להשקיע כסף במיוחד לזה, אבל בפרסומים שממילא קיימים של משטרת ישראל, לשקול להכניס גם את הכתובת של האתר הזה, לפחות לתקופה מסוימת.

גלעד ארדן: לפני שאעבור להקראה, אבקש לשמוע הערות מצד נציגי משרדי הממשלה ואני מסיים בכך שאומר שהוגש לי היום מכתב מטעם אגף התנועה הארצי שבו המשטרה טוענת שההצעה הזו מעוררת קשיים טכניים וגם קשיים הנוגעים לדיני התעבורה.

גלעד ארדן: בגדול, הכוונה לקשיים טכניים בנוגע לנושא של המחשוב.

גלעד ארדן: בעצם אתן לך להציג את הקשיים.

לאה ורון: להבא, אני מבקשת מהמשטרה להעביר את כל המסמכים גם למזכירות הוועדה על מנת שהיועצת המשפטית, שצריכה להכין את החוק, תקבל את המסמך מבעוד מועד.

גלעד ארדן: רצוי גם לפני.

גלעד ארדן: היא טוענת שיש גם בעיה עם העדכון המהותי ממערכת בתי המשפט, וזו נראית לי הטענה המשמעותית ביותר, שלפעמים הפסילה ניתנת שלא בנוכחותו של הנהג הנפסל ובעצם לפי החוק הפסילה נכנסת לתוקף רק מרגע שאותו אדם קיבל את ההודעה או שהפקיד את הרישיון וזה יוצר קושי לעדכן מאיזה תאריך.

גלעד ארדן: עם כל הכבוד, נראה לי שאפשר לתקן את זה ואמרתי את זה גם ליועץ המשפטי של המשרד לביטחון פנים או בהטלת אחריות מסוימת על מערכת בתי המשפט בעדכון כלפיכם.

גלעד ארדן: נתחיל את הדיון ונראה לגבי לוח הזמנים.

גלעד ארדן: בכל מקרה, משטרת ישראל ביקשה במכתב דחייה של שנתיים בהתחלת יישומו של החוק הזה.

גלעד ארדן: אני, בכל הכבוד, אמרתי שזה זמן ארוך מדי.

גלעד ארדן: אני מוכן לשנות את ה-90 ימים ולהכניס איזו שהיא תוספת שהשר לביטחון פנים, באישור ועדת הכלכלה, אולי יוכל לבקש דחייה של מועד יישום החוק אבל בואו נפתח את הדיון ונראה לאן מתקדמים.

ניבה רפאלי: הרעיון שבבסיס ההצעה מקובל עלינו ואנחנו מברכים עליו אבל יש הרבה קשיים ביישום, שחלקם נובע מסיבות טכניות.

ניבה רפאלי: היום אנחנו מקבלים חלק מהדיווח מהנהלת בתי המשפט בצורה ממוחשבת.

ניבה רפאלי: הממשק שלנו בין הנהלת בתי המשפט לא מושלם, כך שמה שמגיע אלינו מגיע לפעמים בחסר.

ניבה רפאלי: יכול להיות שזו הקליטה שלנו או המסירה שלהם.

ניבה רפאלי: זה משהו שצריך לבדוק את זה ולבצע עבודה מסוימת כדי לתקן ולהפוך את הממשק למושלם.

גלעד ארדן: אתם לא יודעים אם הבעיה בכם או בהם?

ניבה רפאלי: זה גם וגם.

גלעד ארדן: בלי קשר לחוק שלי, זו עובדה מדאיגה שהמשטרה לא יודעת בדיוק מתי מתחילה פסילה ומתי היא מסתיימת.

ניבה רפאלי: מתי מתחילה פסילה אנחנו יודעים, אבל לא בצורה כזאת.

ניבה רפאלי: המאגרים שלנו זה לפי המאגר של הרשאות קודמות ואז אני רואה את כל ההרשאות של אותו אדם ואני הולכת לבתי המשפט, אוספת את גזרי הדין ומבצעים על זה עבודות חקירה ובודקים אם הוא הודה או לא.

גלעד ארדן: סליחה, יש לכם נתון כמה אנשים מקבלים פסילה בשנה לתקופה של למעלה מ-60 יום?

גלעד ארדן: יש לי תחושה שלא מדובר באלפים רבים.

ניבה רפאלי: לא.

ניבה רפאלי: אני חושבת שזה הרבה, למרות שאני לא מדברת על סמך תחושות.

אתי בנדלר: יש את הנתונים האלה אלא שלך אין אותם או שבכלל אין אותם?

שני בוסירה: הנתונים קיימים.

שני בוסירה: אין לי אותם כאן, אבל כרגע פסולים משהו כמו 28,000 איש.

אתי בנדלר: פסילה שיפוטית?

שני בוסירה: כן.

שני בוסירה: אני יכולה לעשות את הבדיקה הזאת.

גלעד ארדן: יש גם אנשים שפסולים כמה שנים וזה נכלל.

שני בוסירה: חלק מהבעיה זה בגלל שהנתונים שאנחנו מקבלים מהנהלת בתי המשפט לא מושלמים.

שני בוסירה: אין לנו את תהליכי הפקדת רישיון הנהיגה בעקבות הפסילה ולכן, משך הפסילה, המנין - -

גלעד ארדן: נקווה שהעבריינים לא קוראים את הפרוטוקולים שלנו.

אתי בנדלר: מדובר כאן על תהליך.

גלעד ארדן: אני מבין, אבל עדין תסכימו איתי, בלי קשר לחוק, שיש פה בעיה שיש איזה שהוא פיגור בין המועד שבו בית המשפט מחליט לשלול את הרשיון, במיוחד אם השלילה נעשתה בפניו והוא הפקיד מיד את הרישיון, לזה שיש פיגור עד שזה מוזן אצלם במערכת.

גלעד ארדן: כלומר, אם שוטר עצר את אותו אדם יומיים שלושה אחר כך וזה לא מוזן לו עדין במסוף, יש פה בעיית אכיפה רצינית מאוד שאתם צריכים להתמודד אתה בלי קשר לחוק שלי.

ניבה רפאלי: אנחנו מקבלים את המידע לא מהמאגר הזה.

ניבה רפאלי: הממשק הזה הוא חלק מקבלת המידע שלנו.

ניבה רפאלי: אנחנו בודקים בהרשאות הקודמות.

ניבה רפאלי: את המידע שיש לנו, שהוא לא בצורה כזאת, כמו שהוא לפי החוק, אנחנו עושים עליו עבודה ידנית כדי להגיע לתוצאה האם היום האדם פסול או לא.

ניבה רפאלי: יש אנשים שיש להם 5 פסילות ולפי החוק, הן מצטברות אחת לשניה.

ניבה רפאלי: יכול להיות שפסלו אותו היום אבל הפסילה תחל רק בעוד שנתיים, כי יש לו פסילה קודמת שתגמר בעוד שנתיים.

גלעד ארדן: בין אם זה או בין אם זה, כרגע הוא פסול.

ניבה רפאלי: נכון, אבל כדי לדעת אם הוא פסול, אנחנו מוציאים את ההרשעות הקודמות שלו, בודקים שיש לו פסילות והולכים ידנית, אחד אחד, מוציאים את התיק מבית המשפט ובודקים מה השופט כתב בדיוק.

ניבה רפאלי: מחפשים האם הוא הודה או לא, האם זה בנוכחותו.

גלעד ארדן: עד שאתם לא עושים את זה, אתם לא יודעים אם כרגע הוא בפסילה או לא?

ניבה רפאלי: יש לנו אינדיקציה ראשונית ועל סמך זה, אנחנו בודקים ומוודאים את זה.

גלעד ארדן: עורכת דין הראל, את רוצה להעיר משהו?

עדנה הראל: אחרי הדיון הקודם שערכת פה בשבוע שעבר ולקראת הידיעה שתעשו ישיבה נוספת לאישור החוק לקריאה שניה ושלישית, ערכנו ישיבה בין-משרדית על מנת לראות איך אפשר לאתר מה הן הבעיות ולנסות להעריך מה מידת התיאום הנדרשת וכולי, עם הגורמים שרלוונטיים לאיסוף המידע הזה.

עדנה הראל: מכיוון הוזכרה הנהלת בתי המשפט, הוזכרו התובעים המשטרתיים, הפרקליטות ולפעמים זה על דעת גזרי דין שבהם התביעה הפרקליטותית מעורבת, ערכנו רק בתחילת השבוע הזה ישיבה ולמדנו שהבעיות הן של תיאום שלא עובד רק לצד האכיפה אלא גם לצד עודף אכיפה במובן מסוים.

עדנה הראל: בהחלט יש מקום לשפר את המידע - -

גלעד ארדן: לפעמים מופיעים אנשים כפסולים למרות שהם לא פסולים?

עדנה הראל: כן.

עדנה הראל: למשל: שאלת ההפקדה של רישיונות בבתי משפט.

עדנה הראל: כאשר לא מפקידים במקום אלא יכולים להפקיד מאוחר יותר, בכוונה או שלא בכוונה מגיע האדם לדיון בלי הרישיון, לא תמיד ברור איפה ומתי הוא הפקיד.

עדנה הראל: אם המערכת לא קולטת את ההפקדה הזאת הוא יכול להופיע במערכת כפסול לעד.

עדנה הראל: כי תחילת הספירה של התקופה שנקצבה לו לא מתחילה והוא פסול.

עדנה הראל: האכיפה היא אכיפה יתרה.

עדנה הראל: בין אם זה לצד הזה או לזה, ובמובן הזה רציתי להעיר - -

גלעד ארדן: אז טוב שהחוק הזה בא.

גלעד ארדן: אולי זה יעשה סדר בעניין של פסילות הרישיון.

עדנה הראל: יש הסכמה מוחלטת של כל הגורמים שהשתתפו בישיבה, אנחנו חושבים שחשוב להביא לתיאום הנדרש בין הגורמים השונים שנוגעים לדבר ולמצוא את הדרך להגיע למערכת מיחשובית מתואמת, שתאפשר העלאת המידע לציבור.

גלעד ארדן: האדם בן התמותה כבר הגיע לטכנולוגיה שתאפשר את זה לדעתכם?

עדנה הראל: למרות הציניות, שאני מבינה, היה לנו ברור שיש פה קשיים מסוימים שצריך לראות את הדרך הנכונה להתגבר עליהם.

עדנה הראל: קרי: אם ניתנת החלטה לפסילה ואחר כך מגיעה בקשה ובמעמד צד אחד השופט מחליט לקצר את תקופת הפסילה ואין את הידיעה הזאת לא לתביעה המשפטית ולא לפרקליטות, השאלה איך אנחנו יוצרים את הזיקה הנכונה והיעילה ביותר כלפי המערכת הממוחשבת הזאת?

גלעד ארדן: יש לי שאלה: כשאת שואלת את זה כך, מדובר בבני אדם ובעובדי מדינה בסופו של דבר.

גלעד ארדן: אז אחת מן השתיים: או שאפשר להכניס סעיף בחוק שמטיל את האחריות גם על מערכת בתי המשפט לעדכן את המשטרה בכל שינוי במעמדו של אותו אדם, גם אם זה במעמד צד אחד או לא במעמד המשטרה או שתעשו ישיבת תיאום ביניכם ותקבעו נהלים.

גלעד ארדן: הבעיה לא נשמעת אמיתית.

גלעד ארדן: מה ענין המחוקק לבעיות הטכניות האלה של התיאומים והעדכונים?

עדנה הראל: אנחנו חושבים שמה שמעניין את המחוקק זה להבין במה כרוכה הפעולה שאנחנו נדרשים לה ואנחנו רוצים לעשות אותה בהקדם האפשרי.

עדנה הראל: זה לא עניין של הוראה למחוקק להנהלת בתי המשפט.

עדנה הראל: אין לנו בעיה של חוסר שיתוף פעולה עם בית המשפט.

עדנה הראל: יש שאלה איך לארגן את זה, איך לארגן את המידע המשטרתי - -

גלעד ארדן: נאמר שיש בעיה של שיתוף על ידי המשטרה.

עדנה הראל: לכן קיימנו את הישיבה.

עדנה הראל: זו בעיה של ארגון שיתוף הפעולה, ארגון השאלות המחשוביות, ארגון התכנה, ככל שהכל יוכל להיפתר בתכנה, כי חלק מהדוגמאות הקשות שמצביעה עליהן ניבה נובעות מזה שבאמת כשיש תקופות פסילה מצטברות ותאריך ההפקדה היה במעמד צד אחד, זה לא דברים שאתה מזין לתוך המערכת אוטומטית.

עדנה הראל: השאלה אם תעשה תכנה שיצטרך מישהו להזין או מישהו שישב ויתקן?

עדנה הראל: אלה שאלות שאפשר לפתור אותן וצריך לבדוק אותן.

עדנה הראל: אנחנו רוצים לשכנע את הוועדה בשני דברים: אם אנחנו נעלה על אתר אינטרנט, כפי שהוועדה מציעה כאן, מידע שהוא לא שלם ואמין, שאנחנו לא יכולים לעמוד מאחורי מהימנותו ואמינותו, הפגיעה שאנחנו יכולים לפגוע בפרטים היא פגיעה שמאזנת כנגד אותו אינטרס חשוב שהוועדה מצביעה עליו בעצם יצירת המאגר.

עדנה הראל: לכן, אנחנו רוצים את הזמן המספיק על מנת לפתור את הבעיות.

עדנה הראל: אנחנו לא רוצים לפגוע בפרנסתו של אדם שהפסילה שלו נגמרה והוא לא היה פסול או כל מיני דברים מהסוג הזה.

גלעד ארדן: וזה יחשוף אתכם לתביעות נזיקין.

רוני לוינגר: בדיוק.

רוני לוינגר: המשטרה עלולה להיתבע וכל המערכות, כולל אתר האינטרנט והמשטרה והנהלת בתי המשפט עלולות להיתבע בתביעה אזרחית אם המידע יהיה שגוי ולא שלם.

רוני לוינגר: לצערנו, במצב הנוכחי יכולות להיות הרבה טעויות.

רוני לוינגר: דיברנו בחוץ ואמרנו שאולי ההצעה יכולה למנף ולשדרג את המערכות ובעניין הזה אנחנו מברכים, אבל זה פשוט עניין של הרבה עבודה והרבה זמן.

גלעד ארדן: הנתון של 28,000 פסולים, את לא יודעת לוחות זמנים, זה רק על ידי בתי משפט?

שני בוסירה: נכון.

גלעד ארדן: כמה יש שלילה מינהלית על ידי המשטרה?

שני בוסירה: לא עשיתי את הבדיקה אבל אני חושבת שזה גם כמה עשרות אלפים.

ניבה רפאלי: אבל פסילה מינהלית, כמעט הכל זה עד 60 יום.

ניבה רפאלי: לא יותר מ-60 יום.

ניבה רפאלי: 90 יום זה רק בתאונת דרכים.

גלעד ארדן: זה מעורר אצלי את התהייה שמשרד התחבורה או מי שמפרסם אומר שיש 100,000 נהגים שנוהגים בפסילה, אז אם ביחד יש 60 ועוד כמה שנוהגים שאין להם בכלל רישיון נהיגה, אז כל מי שמקבל פסילה נוהג.

קריאות: יש גם פסילות של משרד הרישוי.

חוה ראובני: כל זה רק הערכות.

גלעד ארדן: על מה ההערכות האלה מבוססות?

גלעד ארדן: לקחתם פעם מכון מחקר שראיין אנשים שקיבלו פסילה?

גלעד ארדן: על מה זה מבוסס, חוץ מהרצון הפוליטי להגיד שהבעיה נורא קשה ואז זה מביא אנשים כמוני מיד להצעות חוק להגן על הציבור.

עוזי יצחקי: יש את הנתון של המשטרה, יש את הנתון שלנו, של פסילות על פי שיטת ניקוד ויש גם על פי מחשב משרד התחבורה, כמה אנשים לא חידשו את רשיון הנהיגה שלהם משכחה או שהם לא בארץ למשל.

גלעד ארדן: זה עדין לא אומר שהם בהכרח נוהגים.

עוזי יצחקי: לכן ההערכות מדברות על סביב 100,000 של אנשים שאינם בעלי רישיונות.

גלעד ארדן: שאלתי על מה מבוססות ההערכות.

גלעד ארדן: אתה מחבר כמה יש כל מי שקיבל שלילה בצורה כזו או אחרת ואתה אומר שזה המספר של נהגים שנוהגים בלי רישיון.

גלעד ארדן: 100% עבריינים?

ניבה רפאלי: אפשר להגיד שהבעיה העיקרית היא שאין בעיה טכנית אחת עיקרית, שאם נפתור אותה הכל יהיה בסדר.

ניבה רפאלי: יש המון בעיות קטנות.

גלעד ארדן: הבנתי.

עדנה הראל: עשינו ישיבה ראשונית ועלינו על לא מעט בעיות.

עדנה הראל: אנחנו לא מתחייבים שעלינו על הכל.

עדנה הראל: אני מניחה שבמסמך שהוגש לפניכם יש סקירה.

עדנה הראל: התייחסנו מאוד ברצינות וניסינו לעשות הערכה של מה זה אומר מבחינה ארגונית.

עדנה הראל: הרי לא אני, מייעוץ וחקיקה, אעשה את הדברים.

עדנה הראל: הבאנו אנשי מחשוב לישיבה והתייחסנו ברצינות לנושא ואנחנו באמת חושבים שהוא חשוב.

אריה לית: אני מייצג את המועצה להגנת הפרטיות.

אריה לית: כשמתייחסים לעניין של פגיעה בפרטיות צריכים להתייחס גם למה שמסתתר מסביב.

אריה לית: כאן מדובר רק על חלק של הפסילות.

אריה לית: זאת אומרת שיש את אלה עם הנקודות ואחרות, שלפי ההיגיון היו צריכות להיכלל במסגרת של רשימה של אלה שאינם רשאים לנהוג.

אריה לית: יש גם את ההיבט שמי שהשופט פוסל, הוא מבקש הפקדה של הרשיון בבית המשפט וזו גם דרך.

אריה לית: אני מבין שלפעמים אנשים לא מביאים או יש תירוץ שהרישיון בבית וכולי, אבל אם יש אכיפה מטעמי בתי המשפט שהרשיון יופקד זה יעזור מפני שכשנהג מחפש עבודה הוא צריך להגיש או להציג את הרישיון שלו.

אריה לית: יש גם את ההיבט של המעסיק.

אריה לית: כל מעסיק יהיה שותף בעבירה אם הוא מעסיק מישהו שפסול.

אריה לית: כתוצאה מכך, הוא צריך לבדוק את המאגר, לבדוק שכל העובדים שלו אינם נמצאים בתוך המאגר - -

גלעד ארדן: זה טוב או רע?

אריה לית: באופן עקרוני זה טוב, אבל אני חושב בקול רם על הקשיים במשק להתמודד עם זה.

גלעד ארדן: אני לא מבין: אתה אומר שנגיד שיש לי חברת משאיות או שיש לי 1000 עובדים שמקבלים ממני כלי רכב.

אריה לית: זה קל, כי כשמדובר על ארגון גדול זה מאורגן אבל ארגון קטן, זה מקשה על הארגון אולי לטובה, שאולי לא יבדקו את העובד או הנהג האחד שאצלו.

גלעד ארדן: בסדר, אז הוא נכנס לאתר ורואה שהעובד שמקבל ממנו רכב לא בפסילה והכל בסדר.

אריה לית: הוא צריך לדעת שהוא עובר עבירה במקרה שהוא מעסיק מישהו פסול.

גלעד ארדן: אני לא מבין מה אתה אומר.

גלעד ארדן: זה ייצור בעיה כי יצפו ממעסיקים.

גלעד ארדן: ..

אריה לית: הציבור צריך לדעת שעצם קיום המאגר הפתוח לעיון הציבור, אם הוא מעסיק מישהו שפסול הוא עובר עבירה.

לאה ורון: אתה מציע להחמיר את החוק?

אריה לית: זאת המשמעות.

גלעד ארדן: אני לא משפטן גדול אבל אני לא בטוח שזאת המשמעות.

גלעד ארדן: אם אתה מעסיק מישהו ואתה נותן לו רכב, נכון שאולי אתה צריך לבדוק אם אין לו פסילה, אבל לבדוק את זה כל יום או כל שעה, זה מוגזם.

גלעד ארדן: אתה יכול להחתים אותו שהוא צריך לעדכן אותך אם הוא בפסילה.

רוני לוינגר: יש גם היום איסור בתקנות התעבורה להתיר למישהו לנהוג - -

אתי בנדלר: על זה הוא מסתמך.

אתי בנדלר: בשל האיסור הזה, הוא אומר, משיהיה מאגר מידע פומבי, המעביד לא יוכל לטעון שהוא לא ידע שהעובד שלו פסול.

אתי בנדלר: אני לא בטוחה בזה ואני לא בטוחה שזו המסקנה המתבקשת.

גלעד ארדן: זה אומר שהמעיד צריך לישון עם המאגר

חוה ראובני: שלא לדבר על פסילות שלא נמצאות במאגר.

גלעד ארדן: זה רעיון טוב שיהיה נוהל שמעסיקים צריכים פעם בכמה חודשים לבדוק שהעובדים שלהם לא בפסילה.

גלעד ארדן: זה לא רע.

אריה לית: לגבי המנגנון בין הנהלת בתי המשפט לבין המשטרה, צריכים לבדוק שזה לא יהיה מאוחר מדי, מפני שמדובר מעל 60 יום.

אריה לית: אם התקופה היא של 90 יום פסילה למשל, ויש איחור בהקלדת הנתונים, אני מקווה שניתן יהיה לעשות את זה במהירות, מיד עם מתן ההחלטה.

רוית דאדו: זו אחת הבעיות שקיימות.

רוני לוינגר: פעם בשבוע יש ריצה של הקבצים.

אריה לית: המנגנון לגבי הבקשה לתיקון: יש מנגנון קיים וידוע בתקנות הגנת הפרטיות.

אריה לית: בתקנות האלה יש תנאים לעיון במידע בסדרי הדין בערעור על צירוף לבקשת עיון, התשמ"א-1981 ואני מתאר לעצמי, שעם קביעת התקנות ייקחו בחשבון את המנגנון הקיים.

אריה לית: העיקר שהמאגר יהיה מעודכן.

אריה לית: כבוד היושב ראש, בפתיחת הדיון דיברת על שיקים חוזרים.

אריה לית: בנק ישראל החליט שעל אף שיש סמכות לפרסם רשימה, היום הוא לא עושה את זה בגלל הבעיה - -

גלעד ארדן: אבל לבעלי עסקים יש רשות לדעת דרך חוק - -

אריה לית: בנק ישראל רשאי ולא עושה את זה בגלל הדאגות של עדכון ותביעות.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אתחיל להקריא את החוק.

גלעד ארדן: אם אין הערות חוץ מהנושא של לוח הזמנים, אקרא את זה מהר.

גלעד ארדן: "הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (תיקון מס' 75)(מאגר מידע לענין נהגים שנפסלו מ להחזיק רשיון נהיגה), התשס"ו-2006.

גלעד ארדן: הוספת סעיף 61א.

גלעד ארדן: 1.

גלעד ארדן: בפקודת התעבורה, אחרי סעיף 61 יבוא: 61א(א) משטרת ישראל תנהל מאגר מידע, בהתאם להוראות סעיף זה, שיהיה פתוח לעיון הציבור.

גלעד ארדן: (ב) הורשע אדם בעבירת תעבורה או בעבירה לפי חוק אחר הכרוכה בנהיגה ברכב, ובית המשפט פסל אותו מלהחזיק רשיון נהיגה לתקופה העולה על 60 ימים (בסעיף זה – הפסילה), יכללו הנתונים המפורטים בסעיף קטן (ג) לגבי אותו אדם, במאגר המידע.

גלעד ארדן: (ג) מאגר המידע יכלול נתונים אלה: (1) שמו הפרטי של האדם, שם משפחתו ומספר הזהות שלו; (2) מועד תחילתה שלתקופת הפסילה ומועד סיומה.

גלעד ארדן: "

רוית דאדו: יש לנו הערה: מדובר במידע שהועבר למשטרת ישראל על ידי הנהלת בתי המשפט.

אתי בנדלר: לאיזה סעיף קטן את מתייחסת?

רוית דאדו: סעיף 61א(ג), אם אפשר להוסיף שמאגר המידע יכלול נתונים שהובאו למשטרת ישראל על ידי הנהלת בתי המשפט.

אתי בנדלר: את כבר ישר מתגוננת מפני תביעת הנזיקין ואומרת: לא כללתי, כי הנתון הזה לא הועבר אלי.

שי צרפתי: אנחנו מתנגדים לזה.

עדנה הראל: אני מציעה שהתייחסות לאופן קבלת המידע יהיה בסעיף התקנות או בסעיף האחרון.

עדנה הראל: נראה אם צריך לכתוב משהו על הגורמים שאצלם נמצא המידע.

עדנה הראל: הוא יתייחס לאופן קבלת המידע.

אתי בנדלר: נכון.

עדנה הראל: רציתי להעיר לפסקה 2: מועד תחילתה של תקופת הפסילה ומועד סיומה הוא אולי יהיה קשה לפעמים להגדרה מדויקת.

עדנה הראל: גזר הדין ניתן לתקופה והוא אמור להיכנס לתוקף באופן מיידי או עם מועד ההפקדה או עם מועד תום פסילות קודמות ולכן, מועד תחילתה - -

אתי בנדלר: או ממועד אחר שיקבע בית המשפט.

ניבה רפאלי: או אם הוא נשפט בהיעדר אז מתי שהודיעו לו.

גלעד ארדן: יש לי מחשבה שאני רוצה לחלוק אתכם: המהות של החוק היא לא לאכוף את הפסילה כי האזרחים לא אוכפים פסילות אלא להזהיר את האזרחים מאותו אדם.

גלעד ארדן: מה יקרה אם נשנה את זה ונכתוב שזה מיום שנתקבלה ההחלטה בבית המשפט עד תום תקופת הפסילה?

גלעד ארדן: לא אכפת לי שהציבור ידע שיכול להיות שיש תקופת ביניים.

עדנה הראל: הציבור לא ידע, כי אם בית המשפט קיבל את הטענה של הנאשם, שיש לו צרכים מיוחדים ושהוא מתחרט והוא צריך בחודש הקרוב להסיע את סבתו לשיקום וביתה משפט נותן לו עוד חודש, אתה פוגע בו יותר ובית המשפט כבר קיבל את הטענה שלו.

גלעד ארדן: כעיקרון, הוא מסוכן לציבור חוץ מאשר הוא מסיע את סבתא שלו.

אתי בנדלר: המטרה העונשית היא שהוא יהיה פסול ל-3 חודשים, אז לבית המשפט לא חשוב אם זה היום או בעוד חודש.

גלעד ארדן: אז מה את מציעה?

רוני לוינגר: יש גם פסילה מסויגת.

ניבה רפאלי: יש פסילות שבהן מצוין שהפסילה לא תחול מיום ראשון עד חמישי משעה 8 בבוקר ועד שעה 4 אחרי הצהריים כדי לאפשר לאדם לנהוג בעבודה.

חוה ראובני: על רכב מספר רישוי כך וכך, שהוא הרכב היחידי במדינה שמאובזר לצרכים אלה ואלה.

אתי בנדלר: אז מה אתם מציעים?

אתי בנדלר: מה אתם כן רוצים?

עדנה הראל: אני חושבת בקול רם, כי האמת היא שלא גמרנו את הדיון בעניין הזה.

עדנה הראל: תקופת פסילה זה בוודאי דבר שאפשר להשאיר אותו.

עדנה הראל: יכול להיות שצריך - -

ניבה רפאלי: צריך להכניס אותו.

ניבה רפאלי: תקופת הפסילה שנקבעה בגזר הדין כי הפסילה יכולה להיות הרבה יותר ארוכה.

ניבה רפאלי: אם אדם לא מפקיד את הרישיון שלו - -

גלעד ארדן: כל עוד הוא לא החזיר את הרישיון הפסילה לא בתוקף?

אתי בנדלר: הפסילה בתוקף ולא סופרים אותה.

אתי בנדלר: יש בעיה גדולה עם ההצעה שלך, עדנה.

עדנה הראל: עוד לא סיימתי אותה.

עדנה הראל: אמרתי שאני יודעת בוודאות את אורך התקופה שקובע גזר הדין ובמקרים שגזר הדין מונה מועד ספציפי לתחילה לקבוע אותו, ובמקרים אחרים להגיד ממתי נמנית תקופת הפסילה.

עדנה הראל: הרי אם תגיד את מועד תחילתה היום, יכול להיות שיחשבו שהוא סיים בעוד 3 חודשים ובעצם הוא יפקיד את הרישיון רק בעוד חודשיים והוא יסיים בעוד 5 חודשים.

עדנה הראל: לכן, צריך להיות מועד מתן גזר הדין ומועד תחילת מנייתה של תקופת הפסילה.

קריאות: לא בטוח.

קריאות: אי אפשר לדעת מראש - -

גלעד ארדן: אני לא מצפה מהציבור לעשות את החישובים.

גלעד ארדן: אני כן מצפה ממערכת בתי המשפט שאם חל שינוי במועד הסופי, אז מערכת בתי המשפט שהחליטה לשנות תעדכן את המשטרה והמשטרה תתקן את מועד סוף הפסילה.

חוה ראובני: זה לא קשור בהכרח לשינויים שקבע בית המשפט.

חוה ראובני: הוא הטיל את הפסילה היום וכשהוא הטיל את הפסילה הוא לא תמיד יודע שהאדם נמצא בפסילה אחרת, לאו דווקא שיפוטית, או נמצא בפסילת רישוי בשיטת ניקוד או שנמצא בפסילה מנהלית בגלל משהו אחר.

חוה ראובני: בית המשפט לא יודע לחשב מתי הפסילה שלו תתחיל.

גלעד ארדן: בגלל זה אתם רוצים עוד זמן כדי לעשות את הסינכרון הזה.

חוה ראובני: הוא בוודאי ובוודאי לא יודע מתי יופקד הרישיון.

חוה ראובני: אם האדם יצא וילך למזכירות ויפקיד או שהאדם לא לקח את המכתב הרשום.

חוה ראובני: עד שהוא לא לוקח את ההודעה הוא לא נכנס לגדר נמצא בפסילה.

חוה ראובני: לכן אני חושבת שאולי צריך לכתוב: מועד הטלת הפסילה.

חוה ראובני: מועד גזר הדין, כאשר באיזה שהוא מקום להבהיר שמשך הפסילה הוא לא אוטומטי ממועד גזר הדין.

אתי בנדלר: את מועד סיום הפסילה תוכלו לתת?

קריאות: לא - -

אתי בנדלר: אז כל זה לא נותן שום דבר לאדם שנכנס למאגר.

אתי בנדלר: הוא לא יודע כלום כי זה לא כולל את כל הפסילות.

עדנה הראל: בואו נפריד: כשאמרתם "לא", אנחנו לא מתכוונים שבסופו של ‏יום אי אפשר יהיה לתת - -

ניבה רפאלי: לפעמים אין מועד סוים.

עדנה הראל: כל זמן שהוא לא הפקיד, אין מועד סיום.

אתי בנדלר: אם את יודעת אז תכתבי ואם לא, תכתבי: לא ידוע.

אתי בנדלר: שתהיה אינדיקציה לעניין.

אתי בנדלר: הרי בהתאם להצעה לסעיף שעדין חבר הכנסת ארדן לא הקריא צריכים למחוק מהמאגר את מי שתקופת הפסילה שלו הסתיימה.

אתי בנדלר: המידע הזה רלוונטי כך וכך.

גלעד ארדן: אפשר להוסיף סעיף שאם מועד הסיום לא ידוע בגלל שהוא לא הפקיד עדין את הרשיון ולכן עוד לא סופרים את זה או אחת מהסיבות שבגללן לא מתחילים את הספירה אז ייכתב: לא ידוע.

גלעד ארדן: סעיף נוסף יהיה שברגע שהמשטרה תדע את מועד הסיום, היא תעדכן.

גלעד ארדן: אז גם תהיה לכם הגנה בעניין הזה.

עדנה הראל: אני מציעה שנגיד משהו יותר כללי מ-(2) ועדין לא יורד לפרטים שאם לא נקבעה או נקבעה וייתן את מרחב הגמישות לעצב את המאגר באופן הנכון.

עדנה הראל: אם יהיה כתוב: תקופת הפסילה שנקבעה בגזר הדין ומועדיה.

עדנה הראל: ..

אתי בנדלר: מה זאת אומרת מועדיה?

אתי בנדלר: את יכולה לכתוב: מועדי פקיעתה כפי שנקבעו בגזר הדין.

עדנה הראל: אני לא רוצה שנקבעו בגזר הדין.

עדנה הראל: אני רוצה שיהיה: מועד תחילתה ופסילתה, ככל שניתן לקבוע.

עדנה הראל: כאשר הוא יתקין, אני אצטרך לעדכן את זה.

עדנה הראל: אני לא אשאיר את זה פתוח.

עדנה הראל: אני רוצה לעדכן את זה לטובת אותו אזרח.

אתי בנדלר: אני עוד לא הבנתי מה ההצעה.

גלעד ארדן: אני אסביר: היא משאירה לעצמה את מרחב הגמישות, לעשות את זה לפי גזר הדין בהתחלה וגם באמצע לשנות את הסוף של זה לפי המועד שהוא הפקיד או קיבל את ההודעה.

עדנה הראל: שיהיה כתוב:

עדנה הראל: תקופת הפסילה שנקבעה בגזר הדין הוא מועד תחילתה וסיומה לפי כל דין.

עדנה הראל: אם יש לך בדין אחר, זה מתחיל רק בזמן ההפקדה.

אתי בנדלר: מועד תחילתה או סיומה לפי כל דין?

אתי בנדלר: זה הנוסח שאת רוצה?

אתי בנדלר: תקופת הפסילה שנקבעה בגזר הדין ומועד תחילתה או סיומה לפי כל דין או כפי שיעודכנו מעת לעת.

עדנה הראל: לפי כל דין מספיק.

עדנה הראל: לסעיף 3 צריך להוסיף פסקה שלישית שאומרת: קביעות מיוחדות של פסק הדין, סיווגים או הערות והגבלות.

עדנה הראל: אין את זה בנתונים שזה יקבע.

עדנה הראל: אם זה למשל רק לגבי רכב דו גלגלי או רק בין השעות האלה והאלה - -

ניבה רפאלי: זה בסעיף קטן (ה).

גלעד ארדן: כתוב: "לא חלה הפסילה על נהיגת רכב מסוים או לגבי סוג מסוים של רכב ...

גלעד ארדן: ייכלל מידע זה במאגר המידע".

ניבה רפאלי: צריך לעשות מזה משהו יותר כללי, רחב.

עדנה הראל: נתנו לי דוגמה של אפשרות לנהוג בשעות מסוימות - -

אתי בנדלר: אז שיהיה: סייגים שקבע בית המשפט בגזר הדין לתחולת הפסילה או היקפה.

אריה לית: האם לא כדאי להוסיף את מספר התיק בבית המשפט?

קריאות: לא.

גלעד ארדן: אתה להגנת הפרטיות או לפגיעה בפרטיות?

גלעד ארדן: אז אתה ממליץ לתת גם את מספר התיק?

אריה לית: בפני איזה בית משפט.

אתי בנדלר: לפי איזה סעיף רשמתם?

אתי בנדלר: הסתייגויות לגבי שעות הפסילה.

חוה ראובני: לפעמים אני יכולה לתת דוגמאות של פסילות פיקטיביות לחלוטין.

אתי בנדלר: לבית המשפט יש סמכות מפורשת להורות לגבי סוגי כלי הרכב שעליהם זה יחול.

גלעד ארדן: אם הוא יכול עד 60 ימים, אז במצטבר תחברי את כל הימים בלי הלילות, כל עוד הוא לא עובר 60 ימים...

ניבה רפאלי: זה עלול לחבל בטענות של התובעים והשופטים יתנו עד 60 יום.

חוה ראובני: עלתה כאן שאלה לוודא שהנוסח של סעיף קטן (ב) עונה על זה שה-60 ימים צריכים להיות בעבירה אחת, בגזר דין אחד - -

ניבה רפאלי: כי אם יש לו 5 פסילות, כל אחת של חודש, צריך לרשום אותו במאגר או לא?

אתי בנדלר: אז אתם מדברים על עבירה אחת?

חוה ראובני: אם הוא הועמד לדין על כמה עבירות, גזר דין אחד.

עדנה הראל: בהרשעה אחת.

רוני לוינגר: אבל אם יש פסילה מנהלית של 30 יום ועוד פסילה של בית משפט לעוד 30 יום?

אתי בנדלר: לא.

חוה ראובני: הוא אומר: 60 בניכוי הפסילה המנהלית.

רוני לוינגר: תלוי אם זה מצטבר או לא.

גלעד ארדן: השאלה אם בית המשפט נתן לו פסילה של 30 יום והוא נתפס שוב תוך שבוע ונתנו לו עוד 30 או 45 יום, ביחד זה כבר מעל 60 ימים.

חוה ראובני: צריך להתייחס לכל אחת לחוד.

עדנה הראל: אני בדעתה של חוה.

אתי בנדלר: אז אנחנו מדברים בגזר דין שבו נגזרו 60 יום לפחות.

אתי בנדלר: אני עוד לא יודעת איך זה יהיה מנוסח, אבל יהיה מדובר בגזר דין אחד.

אתי בנדלר: לא אכפת לי אם זה בשל עבירה אחת או בשל מספר עבירות.

ניבה רפאלי: אני רוצה להסביר למה זה יכול להיות בעייתי: נניח שאדם נפסל אתמול לחודש והיום הוא נפסל ל-3 חודשים.

ניבה רפאלי: לפי מה שאתם אומרים, את הפסילה של החודש אני לא צריכה לרשום אלא רק את ה-3 חודשים וזה יהיה מאוד משונה, כי מועד התחילה שלה יהיה בעוד חודש.

ניבה רפאלי: ..

ניבה רפאלי: אבל היום הוא גם פסול ולא תהיה לי שום אינדיקציה - -

גלעד ארדן: יש לך עוד 28,000 פסולים מנהלית, שיכול להיות שהם פושעים גדולים יותר והם נוהגים.

גלעד ארדן: ..

אתי בנדלר: האם צריכים הרשעה מיוחדת בחוק כדי שיצוין באותו מאגר שאין בו כדי להצביע על - -

גלעד ארדן: אם אין התנגדות לגורמי הממשלה או למשרד המשפטים, אני מוכן להרחיב את זה גם לפסילות מנהלתיות של משטרת ישראל.

קריאות: לא, לא.

עדנה הראל: לגבי האיזון בין המטרה ובין המבנה שבו מדובר עכשיו כבר עשינו את המבחן.

גלעד ארדן: אני סתם כתבתי 60 יום בזמנו.

גלעד ארדן: הייתי יכול לכתוב 30 והיינו מתפשרים על 45 יום.

עדנה הראל: אתה רוצה לשנות, נחזור ונבחן.

עדנה הראל: אין בעיה.

שני בוסירה: לגבי הפסילה המסויגת: בהיבט המחשובי אני צופה שיהיו בעיות מכיוון שהמידע הזה היום מגיע בגזר הדין באופן מילולי.

שני בוסירה: הוא לא מידע שהמחשב יכול לנתח אותו ולקלוט אותו.

שני בוסירה: לכן כרגע אני לא רואה פתרון טוב לנושא הזה.

עדנה הראל: זה עניין שיעכב ויצור סרבול, זה מה שאת אומרת.

גלעד ארדן: אז איך השוטרים בשטח יודעים על ההחלטה - -

שני בוסירה: הם פונים למסוף ולהסתכל.

ניבה רפאלי: הם מצלמים את פסק הדין.

ניבה רפאלי: רואים במסוף שהוא פסול ובהרשעות יש את מספר התיק ואיזה בית משפט ופשוט הולכים לבית המשפט ומצלמים את פסק הדין ורואים מה השופט כתב.

גלעד ארדן: זאת אומרת, במסוף של השוטר יש תרגום של החלטת בית המשפט והמשמעות שלה.

ניבה רפאלי: לא, הוא רואה במסוף שהאיש פסול וזה לא סופי.

ניבה רפאלי: זה רק אינדיקציה.

ניבה רפאלי: הוא צריך לעשות עוד עבודה כדי לוודא שהאיש פסול.

ניבה רפאלי: הוא צריך ללכת לבית המשפט - -

גלעד ארדן: הוא עדין לא יודע "און ליין".

קריאות: לא.

גלעד ארדן: זה חמור מאוד.

גלעד ארדן: מה השוטר אמור לעשות במצב כזה?

עדנה הראל: הוא מזמין אותו לתחנה - -

גלעד ארדן: באותו רגע או למחרת?

גלעד ארדן: ביניים האיש ממשיך לנהוג ואם אסור לו, המצב דורש תיקון.

גלעד ארדן: אם כך, יש לי שאלה: מתוך ה-28,000, כמה להערכתך הם כאלה שיש להם את הסייגים האלה?

שני בוסירה: אני לא יודעת.

חוה ראובני: בהיקף גדול.

חוה ראובני: ההסתייגויות הקיצוניות שתוארו פה הן בודדות, אבל יש הסתייגויות הרבה יותר קונבנציונאליות.

חוה ראובני: למשל, מישהו גרם לתאונת דרכים קטלנית ונפסל ל-3 שנים לכל סוגי הרכב ולאוטובוס 5 שנים.

חוה ראובני: הסתייגויות שהן הרבה יותר כוללניות והרבה פחות מדוקדקות ופרטניות רואים די הרבה.

חוה ראובני: החלוקה בין דרגות למשל, הדרגה שהוא גרם לתאונה לעומת.

חוה ראובני: ..

חוה ראובני: הסתייגויות משונות הן בודדות.

גלעד ארדן: אם זה לרכב מסוג כזה או אחר.

ניבה רפאלי: זה גם סוג של הסתייגות.

עדנה הראל: זה מסוג המידע שיסרבל את המערכת ואת העדכון.

גלעד ארדן: הממשלה אמרה שהחוק הזה עולה קרוב למיליון שקל.

גלעד ארדן: אני מניח שהיא תקצבה בכך גם אדם או שניים שמתחזקים את האתר.

גלעד ארדן: ה יהיה תפקידם ואולי זה סוף סוף יועיל לשוטרים בשטח לדעת "און ליין" האם האדם נמצא בפסילה בהתאם לנתונים או לא, כי לא נראה לי שב-2006 זו הסיטואציה שצריכה להיות.

גלעד ארדן: זה לא הגיוני.

גלעד ארדן: זה כמו שתגידי שאדם שהורשע או קיבל הרחקה מבית מסוים, אז המשטרה לא תוכל לדעת האם...

גלעד ארדן: אתם מזינים אם יש לו צו הרחקה ממקום מסוים בשעות מסוימות או לתקופה מסוימת.

גלעד ארדן: אני לא רואה למה זה פחות מדברים אחרים, שהמשטרה צריכה לדעת "און ליין" ולא לחכות למחר, שמזכירות בית המשפט תפתח וילכו לראות את התיק בפועל.

גלעד ארדן: זה לא נראה לי.

גלעד ארדן: יש איזה זלזול באכיפה.

שני בוסירה: זה לא זלזול באכיפה.

שני בוסירה: הנושא הזה ניתן לפתרון אם הממשק היה משתנה, בלי קשר לחוק, והיינו מקבלים את כל המידע.

גלעד ארדן: את פונה אלי ואני לא הכתובת לעניין הזה.

גלעד ארדן: זה ששוטר עוצר מישהו והוא לא יודע אם הוא פסול בשעות האלה, זה מצב לא תקין במדינת ישראל.

גלעד ארדן: אתם לא חושבים ככה?

גלעד ארדן: זה דבר שלא מאפשר אכיפה יעילה של מציאת עברייני רכב.

גלעד ארדן: אדם כזה, שמוכן לקחת סיכון ולנהוג בשלילה ותזמיני אותו מחר לתחנה עם רישיון זמני, אני לא בטוח שהוא יבוא כל כך מהר לתחנה.

שני בוסירה: הדברים האלה ניתנים לפתרון וזה קשור לשיתוף הפעולה עם הנהלת בתי המשפט.

גלעד ארדן: אבל זה לא אמור לעניין אותי.

גלעד ארדן: זה פתרון שצריך לקרות גם אם החוק הזה לא היה בא לעולם.

גלעד ארדן: תקנו אותי, אולי אני לא מבין נכון.

עדנה הראל: כל זמן שיש איזה מחיר ביכולת האכיפה כתוצאה מהיעדר המידע הזמין, עדין יש פער בין מידע לא שלם, שהוא בא לידי ביטוי ביחסים בין השוטר לבין הפרט ובין מידע לא שלם לציבור.

עדנה הראל: לכן, יש פה עליית מדרגה משמעותית מבחינת הצורך להבטיח עדכון מידי, שאפשר לשלם מחיר מסוים ובכלל, בניהול ארגוני ובאחזקת מערכות יש תמיד יתרונות וחסרונות.

גלעד ארדן: נעשה פה מסלול ויבוא השר לביטחון פנים בעוד מספר חודשים לוועדה ויגיד: עדין משטרת ישראל לא מסוגלת לדעת מי פסול ומי לא כשהיא עוצרת נהג בבדיקה שגרתית או בעקבות עבירה שהוא ביצע - -

עוזי יצחקי: זה לא נכון.

עוזי יצחקי: רוב הניידות ממוחשבות היום.

גלעד ארדן: אתה אומר דבר סותר למה שנאמר פה.

גלעד ארדן: היא אמרה בצורה ברורה שגם כאשר הניידות ממוחשבות, עדין במחשוב אין פירוט או תרגום של פסק הדין או שהמגבלות שנתנו שם הן לגבי שעות כאלה ואחרות.

גלעד ארדן: כתוב יהיה במסוף שהאיש קיבל פסילה.

גלעד ארדן: האם היא חלה רק בשעות היום או הלילה או רק בסוף שבוע?

גלעד ארדן: אלה דברים שצריך יהיה למחרת ללכת לבית המשפט ולבדוק.

רוני לוינגר: נניח ששוטר עוצר אדם בכביש ובמסוף מופיע שהוא פסול.

רוני לוינגר: הקצין לוקח לו את רשיון הרכב ומזמין אותו לשימוע למחרת.

רוני לוינגר: יש לו את הגזר דין ולזה התכוונה הגברת ממשרד המשפטים.

רוני לוינגר: אותו אדם יכול לבוא למחרת לשימוע עם גזר הדין.

גלעד ארדן: אבל הוא יכול גם לא לבוא.

רוני לוינגר: אבל בינתיים הוא לא נוהג.

רוני לוינגר: מקסימום זה ייסגר למחרת בינו לבין השוטר - -

גלעד ארדן: מי אמר לך שהוא לא נוהג בינתיים?

רוני לוינגר: נניח שנלקח רישיון הנהיגה שלו ואומרים לו: מעכשיו אתה פסול.

רוני לוינגר: נניח שהוא נשפט בהיעדר והוא לא ידע.

רוני לוינגר: יש לנו טופס מיוחד שאני מודיע לו שעל פי הרישומים שלנו אתה נפסלת בבית המשפט בשעה כזו וכזו.

רוני לוינגר: תבוא מחר לשימוע אצל הקצין לפסילה מינהלית.

רוני לוינגר: למחרת הוא יכול לבוא עם עורך דין, הוא יכול לבוא עם גזר הדין וכולי.

רוני לוינגר: השוטר יעשה את העבודה ומקסימום זה יגמר באי נעימות ביניהם.

רוני לוינגר: כאן יש עליית מדרגה היות וזה פתוח לקהל הרחב.

רוני לוינגר: יכול להיות שבגלל האי נעימות הזאת אותו אדם לא יתקבל לעבודה כי המעסיק יראה שהוא פסול ובעצם, הפסילה היא רק לאופנוע.

רוני לוינגר: זאת עליית המדרגה ולכן, אנחנו נדרשים לזהירות מרבית ומקסימאלית.

גלעד ארדן: אני לא חולק.

גלעד ארדן: לכן, נעשה מסלול ללא קשר כמה מהר תטפלו בעניין הזה, השר לביטחון פנים יוכל לדחות את הנושא של החוק יוכל לדחות את תחילתו.

גלעד ארדן: אני רק התרעתי על כך שהנושא הזה דרוש טיפול דחוף, בלי קשר לחוק הזה.

גלעד ארדן: אני מבין שזה מעלה מדרגה בחשיפה או את העוול שיכול להיגרם למישהו.

גלעד ארדן: רשמנו את התיקונים.

גלעד ארדן: אני ממשיך להקריא: "(ד) קבע בית המשפט כי הפסילה תהיה על תנאי לפי הוראות סעיף 36, לא ייכללו במאגר המידע נתונים לגבי אותה פסילה, כל עוד לא הופעל התנאי.

גלעד ארדן: (ה) לא חלה הפסילה על נהיגת רכב מסוים או לגבי סוג מסוים של רכב בהתאם להוראת סעיף 36א, - -

ניבה רפאלי: זה מיותר.

עדנה הראל: אני חושבת שכדאי לעשות לפחות את התנאי.

אתי בנדלר: את (ד) אנחנו משאירים.

אתי בנדלר: מדובר על סעיף קטן (ה).

עדנה הראל: אני יודעת, אבל מכיוון שיש פה הפניה לסעיפים ספציפיים ובהמשך לשאלה שלך, גברת בנדלר, בעניין מקור הסמכות לקבוע שעות מסוימות, פה יש סעיפים ספציפיים של מקור סמכות ולכן, כן הייתי רוצה הפניה אליהם, בכל מקרה, שיהיה ברור שזה בוודאי ייכלל במאגר המידע.

אתי בנדלר: אז נכניס את זה בפסקה 3.

אתי בנדלר: זאת אומרת שסעיף קטן (ה) יתבטל אבל את סוג הסייגים שבסעיף קטן (ה) נכניס לפסקה 3.

עדנה הראל: זה כבר עניין של עריכה.

גלעד ארדן: "(ו) מאגר המידע יועמד לעיון הציבור באתר האינטרנט של משטרת ישראל ובכל דרך אחרת שיקבע השר לביטחון הפנים.

גלעד ארדן: " אני מדגיש "ובכל דרך אחרת" זה בנוסף ולא במקום.

גלעד ארדן: "(ז) בוטלה הפסילה או הסתיימה תקופת הפסילה, יימחק המידע המתייחס לאותה פסילה ממאגר המידע.

גלעד ארדן: (ח) (1) אדם שעיין במידע שעליו ומצא כי אינו נכון, שלם או מעודכן, רשאי לפנות למשטרת ישראל בבקשה לתקן את המידע או למוחקו (בסעיף קטן זה – הבקשה).

גלעד ארדן: (2) הסכימה משטרת ישראל לבקשה, תבצע את השינויים הנדרשים במידע שברשותה; סירבה משטרת ישראל למלא את הבקשה, תודיע על כך למבקש.

גלעד ארדן: (3) השר לביטחון הפנים יקבע בתקנות הוראות לענין דרכי הגשת הבקשה, המועד לביצוע התיקון אם הסכימה משטרת ישראל לבקשה, דרך מתן ההודעה על הסירוב לבקשה והאפשרות לעתור בשל הסירוב.

גלעד ארדן: "

אריה לית: תהיה אגרה?

גלעד ארדן: לא כתוב.

אתי בנדלר: למה צריכים אגרה, אם מישהו מבקש לתקן את המידע?

גלעד ארדן: "(ט) הוראות סעיף זה יחולו על אף האמור בסעיף 3 לחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א-1981.

גלעד ארדן: (י) השר לביטחון הפנים ממונה על ביצועו של סעיף זה, והוא רשאי, בהתייעצות עם שר התחבורה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו, ובכלל זה הוראות לענין עדכון המידע הכלול במאגר המידע.

גלעד ארדן: "

עדנה הראל: לענין הסעיף הזה ובהמשך להערה של המשטרה, שביקשו להזכיר את הנהלת בתי המשפט כגוף שנותן את המידע, הייתי רוצה לומר כמה מלים: הנהלת בתי המשפט אינה גוף ביצועי.

עדנה הראל: היא מרכזת את הפעילות של בתי המשפט ומעמידה לעיון הציבור את כל פסקי הדין וכולי.

עדנה הראל: בתוקף הישיבה שערכנו יש סוגים מסוימים של מידע שיכול שהריכוז שלהם לא יכול להיות באמצעות התביעה המשטרתית או הפרקליטות בנסיבות העניין, כמו הדוגמה שהבאתי קודם של מתן פסק דין במעמד צד אחד, שהוא הנאשם.

עדנה הראל: לגבי הדברים הספציפיים האלה, הנהלת בתי המשפט בודקת את האפשרות לריכוז המידע ולהעמדתו וגם כל מה שקשור להפקדת רשיונות.

עדנה הראל: אני חושבת שמכוון שבחלק מהעניינים בכל מקרה מדובר במידע רב זרועי, שחלק מהזרועות הן באחריותו של שר המשפטים כמו הפרקליטים, ככל שמדובר בפרקליטים, הרוב זה תביעה משפטית, אני לא בטוחה שהחוק צריך לומר משהו לגבי הגורמים שמהם ירוכז המידע בממשלה, אבל ככל שרוצים להגיד משהו על זה, כמו שהציעה המשטרה קודם, אני מבקשת שהוראות כאלה יקבעו בהסכמת שר המשפטים ולא בדרך שלא תהיה בהסכמתו.

אתי בנדלר: אז מה את מציעה?

אתי בנדלר: שזה יהיה בהסכמת שר המשפטים בסעיף ההסמכה?

עדנה הראל: אני לא חושבת שצריך את שר המשפטים לגבי כל ההסמכה.

עדנה הראל: אני גם לא בטוחה שהסעיף צריך להתייחס לגורמים.

עדנה הראל: אני מתייחסת להצעה שאמר קודם המשרד לביטחון פנים, שתוזכר הנהלת בתי המשפט ספציפית, לגבי מסירת המידע.

עדנה הראל: אני מבקשת שלא תוזכר הנהלת בתי המשפט באופן ספציפי לגבי מסירת המידע אבל ככל שמדובר בגורמים שמהם יתקבל מידע, ככל שמדובר במתן הוראת לגורמים שמהם מתקבל מידע כמו למשל פרקליטים או הנהלת בתי המשפט, לא יקבעו הוראת אלא בהסכמת שר המשפטים.

גלעד ארדן: את הולכת צעד אחד יותר רחוק אפילו.

גלעד ארדן: קודם רצינו לכתוב שזה יימסר על ידי הנהלת בתי המשפט.

גלעד ארדן: את אומרת שלא רק שלא נכתוב את זה פה, גם זה יהיה בהסכמת שר המשפטים.

עדנה הראל: אם הוא יחשוב שהוא צריך לקבוע הוראות שנוגעות לאופן עבודת הפרקליטות או לאופן עבודת הנהלת בתי המשפט, זה חייב להיות בהסכמת שר המשפטים.

אתי בנדלר: אז מה את רוצה?

עדנה הראל: יש בפסקה האחרונה: "ובכלל זה הוראות לעניין עדכון המידע הכלול במאגר המידע".

עדנה הראל: קבלת מידע על ידי גורמים אחרים ייעשה - -

גלעד ארדן: על ידי הגורמים הכפופים למשרד המשפטים.

עדנה הראל: אלא אם כן משרד התחבורה חושב שהוא יכול למסור מידע.

חוה ראובני: אנחנו תלויים בהנהלת בתי המשפט - -

רוני לוינגר: כל המאגר הוא בהנהלת בתי המשפט.

רוני לוינגר: אנחנו סברנו שהם צריכים לנהל את המאגר הזה.

עדנה הראל: ככל שהדבר נוגע לקביעת הוראות בעניין אופן מסירת מידע מגורמים אחרים - -

אתי בנדלר: מה זה גורמים אחרים?

עדנה הראל: אתם רוצים הנהלת בתי המשפט?

עדנה הראל: בסדר.

עדנה הראל: הנהלת בתי המשפט זה גורם שמאוזכר לחקיקה בשם הזה או שצריך להגיד מערכת בתי המשפט?

קריאה: מנהל בתי המשפט .

עדנה הראל: בסדר, מנהל בתי המשפט, ייעשה הדבר בהסכמת שר המשפטים.

חוה ראובני: מתבקש שהנהלת בתי המשפט תהיה מקור המידע כי אנחנו מדברים על פסילות שבתי המשפט גוזרים והמידע נמצא שם בסופו של דבר.

רוני לוינגר: אנחנו סברנו מלכתחילה שהנהלת בתי המשפט צריכה לנהל את המאגר היות ורוב הטעויות קורות במעבר בין - -

גלעד ארדן: והעמדה הזאת לא התקבלה?

רוית דאדו: אני הצעתי את זה בוועדת שרים לענייני חקיקה והם לא קיבלו.

רוית דאדו: הזכרנו את זה עוד בכנסת הקודמת.

עדנה הראל: הנהלת בתי המשפט היא לא הגורם הביצועי.

עדנה הראל: היא לא מסתובבת בשטח ועוצרת את הנהגים ומי שצריך היא לא עוסקת באכיפה.

עדנה הראל: כשצריך הוראות - -

חוה ראובני: היא מקור המידע.

גלעד ארדן: אבל פה זה לא משהו שנועד למצוא עבריינים נמלטים.

גלעד ארדן: זה נועד לתועלת הציבור.

עדנה הראל: כולל כפי שאמרת בצדק, שאצל המשטרה יהיה המאגר.

גלעד ארדן: בסדר, מטרת החוק היא לא ליעל את האכיפה של המשטרה לנהגים עבריינים שנוהגים בפסילה.

גלעד ארדן: זה אכן התפקיד שלה אבל זה לא המטרה של החוק.

עדנה הראל: הממשלה לא קיבלה את בקשת המשטרה, שזה יהיה בתפקיד הנהלת בתי המשפט.

גלעד ארדן: אפשר להזכיר שהמידע מתקבל מהנהלת בתי המשפט ובלבד שההוראות לעניין אופן הקבלה - -

עדנה הראל: לא כל המידע מתקבל מהנהלת בתי המשפט.

עדנה הראל: מועד המסירה זה מידע אצל המשטרה.

ניבה רפאלי: מה פתאום?

גלעד ארדן: בסדר, ובלבד שמידע שמתקבל מהנהלת בתי המשפט, הנהלים לגביו יהיו באישור שר המשפטים.

עדנה הראל: אין בעיה, זה מה שניסחנו.

אתי בנדלר: אני רוצה לשאול לגבי הוראות סעיף קטן (ח).

אתי בנדלר: הנושא הזה עלה בישיבת בעת הכנת הצעת החוק לקריאה הראשונה.

אתי בנדלר: אז, אם אינני טועה, היתה סברה שלא ניתן לקבוע הוראת כאלה בחקיקת משנה אלא בחקיקה ראשית ולאור זה גם כתבתי בדברי ההסבר, אני מפנה אתכם לעמוד 151: "בעת הכנת ועדת החוק לקריאה ראשונה נדרשה ועדת הכלכלה של הכנסת, בין היתר, לסוגיה של תכנון ומידע במקרה שבו אדם שיהיה סבור כי המידע המתייחס אליו אינו נכון, שלם או מעודכן.

אתי בנדלר: בהתאם להחלטת ועדת הכלכלה של הכנסת, בשלב זה תוסדר הסוגיה בדרך של הסמכת השר לביטחון הפנים להתקין תקנות בעניין.

אתי בנדלר: בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שניה ושלישית יקבעו הוראות מפורטות בעניין זה.

אתי בנדלר: " אם אינני טועה, אתם הייתם אמורים לבדוק ולהציע הוראות מפורטות בעניין הזה והשאלה אם יש לכם משהו או שלפי חוות דעתכם היום, המעודכנת, ניתן לעשות את זה בדרך של הסמכה?

עדנה הראל: כשדיברנו על החוק הזה הנושא לא עלה ולא הייתי מודעת לו ולא הכנו את עצמנו לסוגיה הזאת.

עדנה הראל: אין לי תשובה ובוודאי שאין לי הצעת נוסח.

אתי בנדלר: זה נכון, כי רק הבוקר, כשעיינתי בזה בקפידה - -

אריה לית: אם ניקח את הדוגמה של חוק הגנת הפרטיות, תראו שסעיף 13 קובע זכות עיון.

אריה לית: סעיף 14 קובע זכות לתיקון וסעיף 15 זכות ערעור במקרה של סירוב תיקון.

אריה לית: זאת אומרת, שיש צורך להכניס את המסגרת בתוך החקיקה הראשית.

אריה לית: אני מדבר לתוך תיקון 75.

גלעד ארדן: המסגרת קיימת.

גלעד ארדן: אני לא מבין, ברגע שיש סעיף בחקיקה הראשית לגבי היכולת לפנות ולתקן וצריך לנמק עמדות, אני חושב שזה דבר מספק לעניין הוראות שינתנו אחר כך, אם הן קצת מפורטות יותר.

חוה ראובני: על פניו, ערכאה שיפוטית שתדון בעתירה כזאת צריכה להיקבע בחקיקה ראשית.

אתי בנדלר: רק לגבי הסיפא של פיסקה 3 בסעיף קטן (ח).

אתי בנדלר: בפני מי תוגש העתירה?

אתי בנדלר: מה אתם מציעים, בית משפט מינהלי?

גלעד ארדן: מי בית המשפט המוסמך בחוק הגנת הפרטיות, אם בכלל?

אריה לית: בית משפט השלום, באופן ובדרך שנקבעו בתקנות.

עדנה הראל: אני מציעה עתירה מינהלית או תעבורה.

גלעד ארדן: מי נותן את הפסילה, בית משפט שלום?

גלעד ארדן: למה שזה לא יהיה באותו בית משפט שלום שנתן את הפסילה?

עדנה הראל: השאלה פה יכולה להיות שאלת חישוב תקופות למשל.

עדנה הראל: אדם בא ואומר: אתם רשמתם שהתקופה תגמר בעוד שנתיים ומניתם פסילה שאמורה להיות במקביל.

עדנה הראל: אין בית משפט רלוונטי.

עדנה הראל: בית המשפט הראשון?

גלעד ארדן: החלטנו שזה לא צירוף תקופות אלא רק בגין עבירה אחת.

ניבה רפאלי: אבל עדין מועד תחילת הפסילה יושפע מהפסילות הקודמות וזה חלק מהקושי.

עדנה הראל: לכן, הוא יכול לעתור על אופן יישום ההוראות של החישובים ואז, זה לא רלבנטי בהכרח לבית המשפט שנתן את אחד מגזרי הדין.

גלעד ארדן: בואו נרחיב ונעשה בית משפט שלום.

עדנה הראל: אני צריכה לבדוק את זה.

גלעד ארדן: אפשר לבדוק את זה לאחר הישיבה ולהכניס אם זה שלום או מינהלי.

גלעד ארדן: זו צריכה להיות אפשרות רחבה לעתור בעניין הזה.

גלעד ארדן: אני לא רוצה לחסום מישהו או לצמצם.

אתי בנדלר: העיקרון שהוועדה קובעת הוא שנקבע במפורש בחוק עצמו את הזכות לעתור או לערער לפני בית משפט באופן ובדרך שנקבעו בתקנות.

אתי בנדלר: לעניין הערכאה שבפניה ישמע הערעור או העתירה, אתה מסמיך אותנו שזה יהיה בית משפט שלום או בית משפט מינהלי, כפי שנראה.

ניבה רפאלי: שלום?

אתי בנדלר: בית משפט שלום, אלא אם כן זה תוקן בתיקון שאיננו בפניי.

אתי בנדלר: כפי שהוקרא כאן, בסעיף 15 לחוק הגנת הפרטיות, נאמר שעל סירובו של - -

גלעד ארדן: תבדקו אחרי הישיבה.

גלעד ארדן: אם צריך, אכנס שוב את כולם ונקבל החלטה אחרת.

גלעד ארדן: ברגע שיש אפשרות לשר לביטחון פנים לבקש ארכה, מה זה משנה?

רוית דאדו: אם התקופה שקבועה כרגע בנוסח תישאר, אנחנו נגיש את הבקשה.

ניבה רפאלי: למה לקבוע מועד לא ריאלי?

עדנה הראל: תחילתו של חוק זה בתוך 90 יום.

עדנה הראל: ההתרשמות שלנו היתה - -

גלעד ארדן: אם נשנה את זה ל-6 חודשים, עם אפשרות להאריך בעוד 6 חודשים?

רוני לוינגר: חלק מההתארגנות היא מחשובית.

רוני לוינגר: אולי נשמע את אנשי המחשוב.

ניבה רפאלי: הנהלת בתי המשפט עסוקה עכשיו במחשוב שלהם.

שי צרפתי: בהנהלת בתי המשפט מחליפים את המערכת המחשובית.

שי צרפתי: אני מהשלכה המשפטית בהנהלת בתי המשפט.

שי צרפתי: יש מערכת מחשוב חדשה שצריכה להיכנס בחודשים הקרובים, לפי מה שאני יודע ויש איש מחשוב מטעמנו שמופקד על הנושא ויטפל מול אנשי המחשוב של המשטרה.

שי צרפתי: זה ייקח זמן.

שי צרפתי: אני חושב שחצי שנה זה לא מספק.

שי צרפתי: 9 חודשים מועד התחולה - -

שני בוסירה: קשה לי להגיד, כי זה כרוך בישיבות תיאום כדי להגדיר את הזמן שיידרש.

עדנה הראל: עצם זה שהחוק העיד על עצמו שהוועדה השתכנעה שיש אפשרות שהממשלה תנמק שיש צורך בהארכה, הוא אומר למצער שיהיה מספיק זמן להכין תכנית מסודרת שמאפשרת גם לתת לך הערכה, שהיא מעבר להערכות הראשוניות שאנחנו אומרים עכשיו.

עדנה הראל: לכן, אני מציעה משהו כמו 9 חודשים.

עדנה הראל: יש לנו כמה מערכות שונות: גם מערכת בתי המשפט, גם המשטרה, גם בפרקליטות - -

גלעד ארדן: אפשר לעשות את זה 9 פלוס 3 חודשים הארכה?

רוני לוינגר: הארכה לפי מה שצריך.

עדנה הראל: באישור ועדת הכלכלה.

רוית דאדו: אנחנו הולכים לעשות את מרב המאמצים כדי להיות מוכנים בעוד 9 חודשים.

רוני לוינגר: מעבר לזה, בקשת השר באישור ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: תחילתו של חוק זה בתום 9 חודשים מיום פרסומו.

גלעד ארדן: השר לביטחון פנים יכול לדחות את מועד תחילתו לפרק זמן של עד 6 חודשים נוספים, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

עדנה הראל: אנחנו מקווים שזה יהיה מספיק זמן.

גלעד ארדן: הכוח אצלכם.

גלעד ארדן: אני מעלה להצבעה את הצעת חוק, בהתאם לכל התיקונים, השינויים וההסמכות שניתנו במהלך הדיון.

גלעד ארדן: מי בעד, מי נגד?

גלעד ארדן: בעד - 1 נגד - אין נמנעים - אין הצעת החוק אושרה לקריאה שניה ושלישית ותועלה בשבוע הבא במליאת הכנסת.