ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 39, 2006-07-10 10:00

משה כחלון: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

משה כחלון: על סדר היום הפעלת כביש חוצה ישראל, שאנחנו נוהגים לקרוא כביש 6, כאשר מטרת הדיון היא לדון בכל הנושא של הפעלת הכביש, לפי בקשתו של חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, שהתמקד בבקשה שלו בנושא הקנסות ותהליך הגבייה.

משה כחלון: אנחנו ננצל את ההזדמנות הזאת, כשיושבים פה המנהלים הבכירים של החברות, ונרחיק קצת יותר גם לנושא בטיחות ולנושא הערעורים על הקנסות, והמצב של החברה.

משה כחלון: בכל זאת, המדינה בצורה זו או אחרת שותפה, אמנם היא שותפה רק להפסדים, בשלב הזה אני מתכוון, וזה בסדר, אין לאף אחד טענות, אני חושב שהכביש הזה הוא מפעל חשוב, היו גם שהשוו אותו למוביל הארצי, אני לא יודע אם זו השוואה יותר מידי גדולה, אבל אני באופן אישי רואה במפעל הזה כאחד המפעלים החשובים, שהקמתם אתם והמדינה יחד בשנים האחרונות.

משה כחלון: אבל מה לעשות, בכל דבר יש את הבעיות שלו, ואנחנו פה כדי לדון, לשמוע, ולנסות לפתור.

משה כחלון: אנחנו רואים פה, לפי המחקר של הכנסת, וזו הזדמנות שוב להודות לך יונתן על העבודה הגדולה שאתה עושה מידי יום, יש לכם חמש מאות ושישה עשר אלף מנויים, מתפקדים יפה, מרוויחים יפה, אמנם לא מספיק, המדינה נאלצה להעביר לכם ששים ושניים מליון שקלים להשלים את ההסכם בשנת 2004-2005, בסך הכל זה עובד די טוב.

משה כחלון: אבל יש מספר בעיות, שהייתי מבקש את ההתייחסות שלכם וגם את הפתרונות שלכם.

משה כחלון: זה כמובן הנושא שחבר הכנסת זחאלקה יעלה, ועוד כמה דברים, כמו למשל המסגרות האלה של הערעורים על הקנסות, אם תוכלו לפרוס בפנינו את הקריטריונים, מי מקבל ומי לא, יש קריטריונים, יש כללים.

משה כחלון: דבר נוסף שהייתי מבקש לדעת, האם הסמכות שהחוק העניק לכם, אני בכוונה מדגיש החוק, כי זו לא החלטה שלכם, זה החוק, והחוק זה אנחנו והחוק זה כל מדינת ישראל, לגבות אחוזים כל כך גבוהים על הקנסות, האם זה לא פוגע לכם במוטיבציה?

משה כחלון: בסך הכל המספרים יראו, שאחרי הקנס החמישי אתם כבר גובים על כל דו"ח שלא שולם 314.5 שקלים.

משה כחלון: אז אולי כדאי לא לגבות, להשאיר חמישה דו"חות, לאנשים אולי שלא קיבלו דואר, אולי שהיתה איזו בעיה בתקשורת אתם, ואז המספרים והמאזנים אצלכם עולים בצורה מחמיאה.

משה כחלון: עוד דבר שמעורר תמיהה, ואני שוב לא מעלה שום חשד, אתם פה כדי לתת תשובות, אדם שמקבל, למשל אני מקבל חשבון מים הביתה, חשבון מים אומרים לי תשמע מר כחלון, אתה חייב עכשיו שמונים שקלים אבל יש לך חוב קודם, מאה ששים, מחודשים פברואר מרץ.

משה כחלון: אצלכם אין את זה, אצלכם יש רק את החוב האחרון ובלי החובות הקודמים.

משה כחלון: אני חושב שאדם שמקבל את הדו"ח וכבר הולך לשלם היה חשוב שהוא ידע גם מה הוא חייב, ואולי באותה הזדמנות לחסל את הכל.

משה כחלון: אני חושב שזה לטובת כל הצדדים.

משה כחלון: החוק בכל זאת העניק לכם סמכויות אפשר לומר של מדינה, שהיום אנחנו עובדים על החוק, הרשות לבטיחות בדרכים, שחבר הכנסת ארדן מנסה להעניק להם חלק ממה שאתם קיבלתם, ומשרד התחבורה מתנגד.

משה כחלון: לצורך העניין הזה זה רשות תימרור שלכם, כי לכם יש את זה, והמדינה מתנגדת להוציא את זה מתחת לידיים שלה אפילו עבור חברה שנקראת הרשות לבטיחות בדרכים.

משה כחלון: ולכם יש את הפריבילגיות, יש לכם את הכלים, ושוב, אני חושב שזה נכון.

משה כחלון: אדם נסע, צריך לשלם.

משה כחלון: מה שאנחנו רק לא רוצים שיקרה שאדם שלא קיבל את המכתב או לא הגיע אליו הפנייה או כל מיני בעיות מהסוג הזה, אובייקטיביות, שלא ייענש.

משה כחלון: ואני חושב שפה אנחנו צריכים למצוא את הדרך.

משה כחלון: לגבי הבטיחות, בכביש 6.

משה כחלון: משנת 2003 ועד 2006, היו בסך הכל 94 תאונות עם נפגעים ו- 17 מתוכן קטלניות ונהרגו שם 22 בני אדם.

משה כחלון: אני נתקל בנושאים בעייתיים מידי יום, והעליתי אותן בפגישה שלי עם מר סמיון.

משה כחלון: לצורך העניין, הכנסת לקוחה של כביש 6, ואני חייב לומר ביושר, גם כאשר שילמתי באופן פרטי הייתי לקוח של כביש 6.

משה כחלון: הבעיות בבטיחות הבולטות שם, הן באמת השוליים, שאין איפה לעצור, שוליים צרים, והתאורה.

משה כחלון: אני חושב שהעניין שאין תאורה בכביש 6, ויש שם איזורים גם לא כל כך סימפטיים לנסיעה, אבל בכל זאת אני חושב שהכביש הזה צריך להיות מואר, וחברת דרך ארץ יכולה לעשות את זה בלי בעיה בכלל.

משה כחלון: בכל זאת יש להם את כל הגיבוי של המדינה בכל התחומים, וגם ההשקעה הזאת לדעתי היא תצדיק את עצמה גם במספר הלקוחות שיסעו יותר בלילה וגם ירידה בתאונות הדרכים.

משה כחלון: ההעדר תאורה הזה הוא לדעתי מפגע מאוד בעייתי בנושאים של בטיחות בדרכים, והייתי מבקש את ההתייחסות שלכם לכך.

משה כחלון: אני לא ארחיב יותר, נגעתי בנקודות שאני אבקש את ההתייחסות שלכם, שתכינו את עצמכם לעניין הזה, אני חושב שהנקודות האלה נוגעות לרוב הציבור, כשאנחנו מדברים על חמש מאות ושש עשרה אלף מנויים, זה מספר אדיר, ואני מניח שזה ילך ויגדל, אני אעצור כאן ואתן לחבר הכנסת זחאלקה מגיש ההצעה לומר את דבריו.

ג'מאל זחאלקה: אני מאוד מודה לך.

ג'מאל זחאלקה: בוקר טוב לכולם.

ג'מאל זחאלקה: אני יזמתי את הדיון הזה בעקבות סדרת כתבות בעיתון קול-אל-ערב, והקרדיט מגיע לעיתונאי מוחמד חסאן וטאט, שעשה עבודה מעמיקה בנושא הזה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב כבוד היושב ראש חשוב שגם יהיו דיונים בכנסת בעקבות כתבות בעיתונות הערבית ולא רק בעיתונות העברית.

ג'מאל זחאלקה: זה בצד.

ג'מאל זחאלקה: לגופו של עניין, המטרה של הישיבה היא לעזור לאזרחים.

ג'מאל זחאלקה: ואני לא מכיר חבר כנסת אחד שלא מגיעות אליו עשרות תלונות של אנשים שנפלו קורבן לקנסות מופרזים ביותר.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שמתפקידנו להכניס קצת רציונל ומידתיות לעניין.

ג'מאל זחאלקה: נקודת המוצא היא שהכנסת היא הריבון בארץ.

ג'מאל זחאלקה: אין גוף אקס-טריטוריאלי בארץ, וחברת "דרך ארץ" היא לא מדינה בתוך מדינה אלא היא כפופה לחוקי מדינת ישראל, גם הממשלה שעשתה הסכם איתה כפופה להחלטות הכנסת.

ג'מאל זחאלקה: הכנסת היא הריבון, ותקוותי שמהישיבה הזאת יצא טוב, שנגיע להבנות שאני חושב שהן אפשריות.

ג'מאל זחאלקה: ולא נאלץ בכנסת, אני, חבר הכנסת כחלון וחברי כנסת אחרים לעשות דברים בכפייה בכנסת, בצורה של חקיקה.

ג'מאל זחאלקה: הקנסות שגובה חברת דרך ארץ הם מופרזים.

ג'מאל זחאלקה: אין להם אח ורע בארץ.

ג'מאל זחאלקה: בשום חברה, בשום מוסד.

ג'מאל זחאלקה: היו דברים בעבר של קנסות חניה של עיריות והם בוטלו.

ג'מאל זחאלקה: זה נכפה על העיריות לבטל את שיטת הגבייה של כפל קנס והדברים האלה.

ג'מאל זחאלקה: קנסות יכולים להגיע בחודש לאלפי שקלים.

ג'מאל זחאלקה: ומי לא מכיר את הסיפור של אזרח שבא, אני הייתי חייב חמש מאות שש מאות שקל והחוב שלי טפח לאלפי שקלים, לשלושת אלפים, לארבעת אלפים שקל, ולפעמים אפילו יותר.

ג'מאל זחאלקה: הרבה אזרחים עירניים פנו לערכאות וקיבלו החזר הכנסות שהם שילמו.

ג'מאל זחאלקה: אני מכיר למשל את האזרח ראני נאסר מטירה, שיש לו משאית, תפסו אותו בכביש חוצה ישראל, ואילצו אותו לשלם שבעת אלפים שקל.

ג'מאל זחאלקה: הוא שילם את הכסף, פנה לבית המשפט והכסף הוחזר במלואו, כי פשוט הדואר לא הגיע אליו.

ג'מאל זחאלקה: יש הרבה שמות כאלה.

ג'מאל זחאלקה: האזרח גם מטירה, מרואן עיראקי, היתה לו הוראת קבע, היה מנוי, הבנק ביטל את הוראת הקבע בלי ידיעתו, ולאחר חודש אלף שקל קפצו לששת אלפים שקל.

ג'מאל זחאלקה: הגיש ערר, הורידו את זה לשלושת אלפים שקל.

ג'מאל זחאלקה: אז אם בקלות כזאת מורידים, ומי לא מגיש ערר, ומי לא הולך לבית המשפט, סימן שיש כאן בעיה.

ג'מאל זחאלקה: חלק גדול מאוד מהתביעות לבית משפט בית המשפט פוסק לטובת האזרח.

ג'מאל זחאלקה: סימן שיש כאן בעיה.

ג'מאל זחאלקה: עכשיו לקנסות לא קוראים "קנסות" חבר הכנסת כחלון, קוראים לזה "פיצוי והחזר הוצאות".

ג'מאל זחאלקה: מה הפיצוי ומה החזר ההוצאות?

ג'מאל זחאלקה: אני חושב מזכותה של ועדת הכלכלה של הכנסת לפחות, אם לא כל הכנסת, לדעת מה זה.

ג'מאל זחאלקה: והאם חברת דרך ארץ גובה מעל למטרה שבהסכם בינה לבין הממשלה.

ג'מאל זחאלקה: כלומר אני אומר את הדברים האלה לא כשאלה אלא כקביעת עובדה שחברת דרך ארץ בשנה הזו כבר הגיעה לרוויה, והיא צריכה מהיום והלאה לא לגבות אף קנס מאף אזרח.

משה כחלון: מה זאת אומרת הגיעה לרוויה?

ג'מאל זחאלקה: הרי יש סכום מסויים, תיכף יסבירו לך, שהוא פיצוי והחזר הוצאות.

ג'מאל זחאלקה: החזר הוצאות על אכיפה, זה עולה להם שלוש עשרה יום שלושה מליון שקל בשנה בערך.

ג'מאל זחאלקה: הוצאות של טיפוח שולי הכביש זה עולה להם כמה מיליונים.

ג'מאל זחאלקה: במקסימום זה יכול להגיע לעשרים מליון.

ג'מאל זחאלקה: הם עכשיו כבר גבו בקנסות את הסכום הזה.

ג'מאל זחאלקה: הם לא יכולים על פי החוק לגבות יותר כסף, אבל הם ממשיכים לגבות.

ג'מאל זחאלקה: אז יש משהו פה שאומר דבר פשוט מאוד.

ג'מאל זחאלקה: היום בישיבה הזאת יכולה להכריז חברת דרך ארץ אנחנו מורידים את כל הקנסות לחצי.

ג'מאל זחאלקה: בלי שההסכם ייפגע כהוא זה.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, לחברה אסור להרוויח מקנסות.

ג'מאל זחאלקה: זה ההסכם.

משה כחלון: אז עוד פעם נעניש את מי ששילם?

ג'מאל זחאלקה: לא, אני אומר שצריכים להחזיר למי ששילם את הכסף.

ג'מאל זחאלקה: ההסכם הוא לא חד צדדי.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר אפילו במסגרת ההסכם הגרוע שעשו עם חברת חוצה ישראל, אפילו במסגרתו צריך ואפשר וחייבים להוריד את הקנסות לחצי, ואז להחזיר למי שחזר והקנסות עד סוף השנה יהיו חצי מהסכום שהחברה קבעה לעצמה.

ג'מאל זחאלקה: חברת דרך ארץ קיבלה פטור מכל סוגי התביעות האפשריות מהממשלה.

ג'מאל זחאלקה: עיריות לא יכולות לתבוע אותה ואפילו היום בעלי קרקעות לא יכולים לתבוע אותה, אף אחד לא יכול לתבוע אותה.

ג'מאל זחאלקה: יש לה פטור כללי.

ג'מאל זחאלקה: יש מצב שאנחנו רואים, והאזרחים מרגישים, למרות שהם נהנים מהנסיעה בכביש מצד שני הם מרגישים, יש הרגשה כללית בציבור שחברת דרך ארץ זה מדינה בתוך מדינה.

ג'מאל זחאלקה: הם החברה היחידה שפטורה מארנונה למשל.

ג'מאל זחאלקה: יש עניינים שאתה העלית, אני מסכים אתך, עניין הבטיחות בכביש.

ג'מאל זחאלקה: אני הזדעזעתי לפני שבועיים שלושה שאזרח שנאלץ מסיבה כלשהי לחנות בשולי הכביש שהוא נדרס, מת.

ג'מאל זחאלקה: ואני העליתי את זה בפני שר התחבורה, והוא הבטיח לבדוק את העניין הזה.

ג'מאל זחאלקה: השוליים צרים מידי, אין מפרצי חנייה, כלומר הבטיחות בכביש היא לא בסטנדרטים של כביש כזה.

ג'מאל זחאלקה: כביש שיש בו עומס תנועה, הוא כביש מהיר, הוא כביש מודרני, כביש כזה היינו מצפים לרמת בטיחות הרבה יותר גבוהה ממה שיש היום.

ג'מאל זחאלקה: ואני חושב שחברת דרך ארץ מחוייבת לעשות את הדבר הזה.

ג'מאל זחאלקה: הדבר העיקרי, לסיכום, אני חושב שהעניין הזה של הקנסות הוא תחת הסעיף, הם לא קוראים לזה קנסות, הם לא מודים שהם גובים קנסות.

ג'מאל זחאלקה: הם אומרים אנחנו לוקחים פיצוי והחזר הוצאות.

ג'מאל זחאלקה: הפיצוי וההחזר הוצאות הם מחשבים אותו, ואני חושב שזה צריך לעבור פיקוח פרלמנטרי חבר הכנסת כחלון.

ג'מאל זחאלקה: אם בישיבה הזאת אנחנו לא נקבל את הנתונים, צריך לכנס את הוועדה שוב, למען השקיפות המלאה של העניין כי העניין הזה לא שקוף.

ג'מאל זחאלקה: אף אחד לא יודע בדיוק מה זה פיצוי והחזר הוצאות, איך הוא מחושב ומה עושה החברה בשביל שלא תיקח יותר מאשר הסעיף.

ג'מאל זחאלקה: אם אני מבין נכון, פיצוי והחזר הוצאות זה פיצוי והחזר הוצאות ולא דברים אחרים.

ג'מאל זחאלקה: זה מזכיר לי את הסיפור של אותו אזרח שפנה אליי ואמר לי הכל אני מבין, הראה לי את תלוש המשכורת שלו, אמר לי הכל אני מבין חוץ מזה, מלווה מרצון, שלוקחים את זה בכוח ממני, ואומרים פיצוי והחזר הוצאות שהופך לקנס.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע לאן הכסף הנוסף הולך, ולמה החברה לא מורידה עכשיו, כבר לפני שאנחנו דנים בזה, בצורת הקנסות, כבר עכשיו צריך להוריד את הקנסות בחצי, ואנחנו ננהל דיון כאן בוועדה איך לטפל בעניין הקנסות שחברת דרך ארץ תהיה כשאר החברות בארץ ולא גוף אקס-טריטוריאלי עם פריבילגיות וזכויות יתר שאין לאף גוף במדינה.

ג'מאל זחאלקה: תודה.

רונית תירוש: אני רוצה לנצל את ההזדמנות שהדיון היום על כביש חוצה ישראל.

רונית תירוש: יש שלושה דברים שמפריעים לי מאוד ואני פשוט רוצה להשמיע אותם בתקווה שהם יתוקנו.

רונית תירוש: האחד הוא באמת בנושא של הדו"חות שנשלחים לבתים, אין פירוט לגבי מה הבעיה שם, באיזה מקטע של הכביש היתה הבעיה וכו'.

רונית תירוש: אנשים רוצים להיזכר בגין מה הם מחוייבים לשלם.

רונית תירוש: הדבר השני הוא, זה לא קורה הרבה כי הכביש הוא באמת כביש מאוד נוח ולא עמוס, אבל יש מצבים בעיקר בחגים למשל שהכביש מאוד עמוס, ואני יודעת על הרבה מאוד תסכול של אנשים שהשתמשו בכביש הזה בחגים בהנחה שהוא אותו כביש פנוי שמשרת אותנו מידי יום ולא כך היה הדבר.

רונית תירוש: כלומר, הם טרחו להגיע לכביש, ואז בעצם הם שילמו בכביש שהשרות למעשה, הזרימה היתה בעייתית אפילו יותר או לפחות כמו כבישים אחרים שעליהם לא משלמים.

רונית תירוש: אז בשביל מה ירדנו לכביש שאנחנו הולכים לשלם עליו ולא קיבלנו את הפניות שלו, שהיא בעצם אחד המאפיינים היותר חיוביים שיש בו.

רונית תירוש: הדבר השלישי, ורמזתי עליו, זה הנושא של המרחק.

רונית תירוש: אני היום לומדת כבר, אבל אני מניחה אזרחים נוספים, לומדת לאמוד את המרחק בין המקום שאני נמצאת בו לבין הירידה לכביש.

רונית תירוש: אני זוכרת פעם שנורא מיהרתי, אבל זה אנקדוטה שבעצם משקפת את הבעיה.

רונית תירוש: כתוב חץ לכביש 6, לא כתוב כמה קילומטרים אתה צריך לנסוע עד שאתה באמת מגיע לכביש הנכסף הזה, ובעצם אתה מוצא את עצמך לפעמים מבזבז, אני בזבזתי כמעט חצי שעה נסיעה מהרגע שראיתי שילוט לכביש 6.

רונית תירוש: אולי אני מגזימה, אבל אני חושבת שאני לא מגזימה, עד שהגעתי לכביש קיללתי את הרגע, אני מודה.

רונית תירוש: עדיף היה לי להמשיך במסלול שבו הייתי ולא לסטות לכביש המצופה הזה ופשוט הוא האריך לי דווקא בעת שמאוד מיהרתי ורציתי לנצל את הזמינות של הכביש.

רונית תירוש: הוא לא היה זמין בכלל.

רונית תירוש: אז מה שאני מצפה שיהיה רשום בכל שלט שממילא כבר שמתם עם חץ לכביש 6, שימו את הקילומטר שיש עוד בפניי כדי לגמוע עד שאני מגיעה אליו.

רונן רגב: אני רוצה לאסוף קצת מהדברים שעלו כאן ולתת טיפה רקע.

רונן רגב: הבעיות הן לא בעיות חדשות.

רונן רגב: גם חלק גדול מהבעיות, למשל דברי חברת הכנסת תירוש על הנושא של הפירוט, שזה נושא כל כך בסיסי, תארו לעצמכם שנלך לסופרמרקט ונקנה עשרים מוצרים וכל מה שנקבל זה את המחיר בשורה התחתונה עבור כולם.

רונן רגב: כל התכלית של החשבון או של סרט הקופה הוא שאני כצרכן אוכל לבקר את הצריכה ואת החיוב.

רונן רגב: ובכביש 6 פשוט לא ניתן לעשות את זה.

רונן רגב: או יותר נכון ניתן לעשות את זה אבל רק אם אתה פונה בעצמך, מבקש ומשלם על זה כסף נוסף.

רונן רגב: זאת בעיה אחת.

רונן רגב: בעיה נוספת שמאוד מתחברת גם לנושא הקנסות, הכביש מחלק את הלקוחות למנויים שקשורים איתו בהסכם, ולהם הוא מוכן לשלוח למען שבו הם נוקבים בהסכם.

רונן רגב: מי שהוא לקוח מזדמן לא יכול לקבל מהחברה חשבון לכתובת שלו.

רונן רגב: הם מוכנים לשלוח אף ורק לכתובת של בעל הרכב במשרד הרישוי.

רונן רגב: אם מדובר למשל באדם שגר כרגע בשכירות, אם מדובר באדם שלמשל טס לחו"ל ומשאיל למישהו את הרכב.

רונן רגב: אם מדובר, באחת התלונות שהגיעה למועצה מישהו נפטר ואחד מיורשיו משתמש ברכב מספר חודשים, פנה אל החברה, אמר תראו, אני רוצה לקבל את החשבון לכתובת אחרת, אין דבר כזה.

רונן רגב: כשמחברים את זה לנושא הקנסות יש פה בעיה אמיתית.

רונן רגב: זאת אומרת החיבור של שני הדברים יוצר אבסורד עוד יותר גדול.

רונן רגב: הבעיות האלה בעיות שלא פוסקות, ועד שלא תהיה הסדרה באמצעות התקנות כנראה שהן גם לא יפסקו.

רונן רגב: מפני שלחברה, שהיא בסופו של דבר מונופול, היחידה שמספקת את השירות הזה בארץ, אין לה אפילו איום כמו בחברת תחבורה ציבורית שאולי מישהו אחר יזכה במכרז בפרק הבא, אין להם את התמריץ לעשות שינויים.

רונן רגב: אנחנו גם רואים את זה בתשובות שקיבלנו באמון הציבור לפניות שלנו.

רונן רגב: הם מסתתרים מאחורי לשון של תקנה, התקנה הזאת אומרת שמותר לנו לשלוח את הפרטים האלה והאלה וזהו, מבחינתם בזה נגמר העניין.

רונן רגב: אנחנו פנינו, אמון הציבור פנה בנושא הזה לשר התחבורה, העברנו אליו בפירוט את מלוא המידע, אנחנו נעביר גם לוועדת הכלכלה כדי שתהיה לכם את התמונה.

רונן רגב: התחושה היא שללא הסדרה, תיקונים משמעותיים בתקנות, לא יפתרו הבעיות האלה.

משה כחלון: אני רוצה רק לחדד את זה.

משה כחלון: אדם שמבקש לשלוח לכתובת אחרת, מודיע לכם שהוא רוצה לכתובת אחרת, אתם לא מאפשרים את זה?

יהודה רבינוביץ: על פי החוק והתקנות אנחנו מנועים מלשלוח לכתובת אחרת, למעט הכתובת שרשומה במשרד הרישוי.

יהודה רבינוביץ: אלא אם כן, וזה מה שאנחנו מציעים לכל אדם שפונה אלינו בבקשה מהסוג הזה, אנחנו מציעים לו להצטרף כמנוי כמובן במסלול שלא עולה אגורה אחת.

משה כחלון: תיכף תשמע את מילת הקסם צנעת הפרט.

יהודה רבינוביץ: זה לא עניין של צנעת הפרט, מנוי יכול לתת איזו כתובת שהוא רוצה והוא מקבל את החשבונות לאותה כתובת שהוא מבקש, החל מאותו יום, ללא תשלום.

יהודה רבינוביץ: מחיר הנסיעה יורד לאותו מנוי, זה הכל.

רונן רגב: זה לא נכון, יש גם אופציה להשתמש כחייב חד פעמי, על פי התקנות הכביש החליט על דעת עצמו לחייב את מי שרוצה להשתמש בדרך הזאת ולקבל את החשבון למען שלו להגיע פיזית למרכזים שלהם, להציג מסמכים של בעל הרכב, ואז מאפשרים לו גם לקבל למען שלו.

רונן רגב: הם לא מוסרים את המידע הזה לא בחשבונית, לא בתשובות לצרכנים וגם לא בתשובה לאמון הציבור.

רונן רגב: רק כשפנינו ושאלנו ספציפית על התקנה אז אמרו אה, כן, יש דבר כזה, אבל אין לנו לקוחות כאלה, משום מה.

יצחק זיו: האם ניתן להירשם כמנוי דרך הטלפון?

יצחק זיו: האם ניתן לשלם בתחנת הדלק על כביש 6 את החוב, והאם אני יכול לקבל את כל החובות לפי שם בעל הרכב?

יהודה רבינוביץ: התשובה לכל שלושת השאלות, היא כן.

חנא סוייד: אדוני היושב ראש, אני מברך על הדיון הזה, אני חושב שזה נושא מאוד חשוב וקשור להרבה אזרחים.

חנא סוייד: אני רציתי להדגיש את החשיבות של פירוט חשבונות, דברים שנאמרו כאן, ונכון, בהחלט, לא לקבל את זה סתם בצורה אחת מבלי שתהיה אפשרות כלשהי לבדוק מתי, איך, מאיפה, לאיפה.

חנא סוייד: זה חשוב מאוד, אני לא ארחיב על זה.

חנא סוייד: יש לי שאלה לאנשי החברה, זה בקשר לחיבור ומתקשר לעניין הנגישות לכביש 6.

חנא סוייד: החיבור של ערים שממש יושבות ליד כביש 6, טייבה ובקעה אל גרביה.

חנא סוייד: אלה שתי ערים בעצם שהדרך נסללה על ידן.

חנא סוייד: בבקעה אל גרביה יש מחלף שמסמן שכאילו אתה יוצא לבקעה אל גרביה ואתה לפעמים יוצא מזה ואתה רואה שאתה לא הולך לבקעה אל גרביה אלא הולך למקומות אחרים.

חנא סוייד: מטייבה להיכנס לכביש חוצה ישראל, כמובן כאשר הבתים זה במרחק מאה מטר מהכביש, או פחות בהרבה מקרים, להיכנס לטייבה או לרדת לטייבה מכביש חוצה ישראל זה לעשות סיבוב סביב העולם.

חנא סוייד: חשוב לי לשמוע מה הכוונות של חברת דרך ארץ לשפר את הנגישות, במיוחד שעכשיו עושים עוד קטעים ומשקיעים בפיתוח הכביש, דבר שעושים ממש כרגע.

חנא סוייד: אבל צריך לעשות את ההשלמות האלה כי הן חיוניות וחוסכות זמן, ולצורך הזה ניסע על כביש חוצה ישראל.

חנא סוייד: אני רוצה גם לשאול לגבי חוצה ישראל, בהיבט התכנוני הקונספטואלי, מראש חשבו על כביש חוצה ישראל כמכשיר לאיגום תשתיות, ובאמת חלק מהתשתיות כגון רשת החשמל עוברות בתחום הכביש.

חנא סוייד: לאחרונה אנחנו שומעים על העברת קו גז באיזור שם, צמוד, ליד.

חנא סוייד: רציתי לדעת האם נעשה באמת ניסיון לאגם את קו התשתית הזה בתוך תחום הכביש כך שזה ימזער את הפגיעה בעוד אדמות שנמצאות ליד הכביש הזה.

חנא סוייד: שאלה אחרונה, רציתי לדעת האם ההסכמים על פיצויים בקרקע תמורת קרקע, ביישובים כמו בקעה, כמו טייבה וטירה, האם ההסכמים האלה בוצעו.

חנא סוייד: מגיעות אלי לפעמים תלונות מאזרחים שאומרים שזה עדיין לא הסתיים, או שיש מסים ודמים על כל העסקאות שבעצם אומרים לא כדאי לנו, למה לנו.

חנא סוייד: אז אני מבקש לשמוע תשובות על השאלות האלה.

מיטל בשירי: מגיעות אלינו עשרות תלונות של צרכנים שמראות על פגיעה רחבה בציבור הצרכנים בחסות החוק.

מיטל בשירי: התלונות של הצרכנים מתבטאות, כמו שהציגו פה כמה חברי כנסת, גם בקנסות גבוהים, הצרה היא שהקנסות הגבוהים שמגיעים לצרכנים הם מגיעים ביחד עם הדו"ח עצמו, זה מרבית התלונות של הצרכנים.

מיטל בשירי: לא מגיע דו"ח לצרכן, מגיע קנס ודו"ח.

מיטל בשירי: כאשר הצרכנים מתלוננים על כך נטען כי נשלחו לצרכן כל הדו"חות האלה.

מיטל בשירי: בנוסף יש חוסר פירוט של המקטעים.

מיטל בשירי: בנוסף יש כל מיני גביות על פסקלים שלא עובדים, גובים לצרכנים באופן אוטומטי בטענה שכנראה הצרכן נסע כבר בדרך הזאת וכאשר הוא מלין על כך שהוא לא משתמש ברכב טוענים חששנו שהפסקל שלך לא עובד בכלל.

מיטל בשירי: אין משלוח דואר רשום לפני גביית קנסות בחברה הזאת.

מיטל בשירי: אין הוכחה לכך שנשלח לצרכן בעצם דבר דואר כלשהו.

מיטל בשירי: אבל את הקנסות עצמם כן שולחים לצרכן בדואר רשום.

מיטל בשירי: המועצה לצרכנות כבר ב-2003 ישבה גם בוועדה הזאת ודרשה שהוועדה תשנה את החוק ותדון בעניין הזה פה, והחברה לא עשתה שום דבר כדי לשנות את אופן הגביות שלה ואת כל מה שהיא פועלת בניגוד לצרכנים.

מיטל בשירי: עולה פה חשש מובנה שהחברה הזאת פועלת בניגוד עניינים ממש מובנה.

מיטל בשירי: זו חברה כלכלית, חברה עם אינטרס כלכלי, ומצד שני היא פועלת בחסות החוק.

מיטל בשירי: כמו שאמר חבר הכנסת כחלון, היא יכולה לגבות את הסכום של ה- 349 אחרי כמה דו"חות, בלי שום בקרה, לא של משלוח דואר רשום, לא של הקראה לאזרח, לא שום דבר.

מיטל בשירי: לכן המועצה לצרכנות דורשת שהחוק הזה ישונה.

מיטל בשירי: יש להם סמכויות אכיפה, יש להם זכויות גבייה, אפילו צרכנים התלוננו שעוצרים את כלי הרכב שלהם, מורידים אותם פשוט מהכביש בחסות החוק, בלי לוודא שקודם כל פעלו את כל הפעולות לפני כן.

מיטל בשירי: אין דואר רשום, אין התראות, אין שום דבר.

מיטל בשירי: זה לא יתכן.

משה כחלון: יש איזו מניעה בחוק, שהם יתקינו עמדות גבייה?

משה כחלון: אנחנו שומעים הרבה תלונות שאנשים לא מקבלים את הדואר.

משה כחלון: אין לי כתובת קבועה, הרכב לא שלי, יש איזה מניעה בהסכם ביניכם לבין הזכיין שיתקינו עמדות גבייה, כפי שדיבר על זה חבר הכנסת זיו, בתחנת דלק, בחוץ,

קרן טרנר: הכל מוסדר בחוק ובחוזה הזיכיון ובהסכם.

קרן טרנר: המשפטנים יגידו מה בדיוק מוסדר שם.

לאה ורון: החוק, בסעיף 7.2 לחוק ניתנה לבעל הזיכיון הסמכות להצבה, להפעלה ולהחזקה של מתקנים ומכשירים לגביית האגרה.

לאה ורון: מה ששואל חבר הכנסת כחלון האם החוזה של החברה עם המדינה מונע מהחברה להציב עמדות גבייה במקומות מסויימים.

יהודה רבינוביץ: מדובר על שלוש נקודות שבהן יכול כל לקוח להיכנס, לברר אם הוא חייב או לא חייב, ואם הוא חייב לשלם באותן נקודות.

יהודה רבינוביץ: אני מבין שהשאלה של חבר הכנסת כחלון, לקוח מזדמן, אנחנו מכירים את זה מחו"ל, שיש מחסום ועד שאתה לא משלם המחסום לא מתרומם.

יהודה רבינוביץ: זאת החלטה שנעשתה בזמנו על ידי המדינה שלא לאפשר את זה, מסיבות טובות שאני חושב שמנכ"ל כביש חוצה ישראל יכול להסביר אותן.

יהודה כהן: ההחלטה העקרונית שהתקבלה בחברת כביש חוצה ישראל שהיא הרשות הממונה על הזכיין שהאגרה היא אגרה אוטומטית, שלא תחייב לעשות כניסות ונתיבים שגוזלים קרקע, מעכבים ומייקרים.

יהודה כהן: ולכן הסתמכנו על טכנולוגיה שכבר היתה קיימת, לאפשר זרימה של רכב ושהתשלום יהיה אוטומטי.

יהודה כהן: בעולם עכשיו עוברים לשיטה שלנו, מתחילים להוריד את העמדות הידניות.

משה כחלון: יש לכם איזו תשובה יצירתית, לעניין הזה שאנשים לא מקבלים את המכתבים?

משה כחלון: כי אנחנו יודעים, אני גם משתמש בדואר, אני שולח לאלפי אנשים, וממוצע של עשרה, שנים עשר אחוז חוזרים.

ישראל חסון: תאמרו לי בבקשה, הסוגיה של מאגרי המידע שנמצאים אצלכם, בעצם יש לכם את מאגרי המידע כמעט על כל רכב שרשום בארץ, עם האנשים וכו'.

ישראל חסון: איך שומרים על הדבר הזה?

ישראל חסון: תחת איזה תקנה נמצא מאגר מידע כזה?

אהוד סביון: חבר הכנסת חסון, אתה באמת פגעת בשאלה העיקרית.

אהוד סביון: אנחנו חתומים ואמונים על מאגר מידע, לפי כל הכללים של נציבות שירות המדינה והתקשורת.

אהוד סביון: אנחנו מחוברים ישירות למאגר משרד הרישוי, כאשר האנשים העוסקים בזה, במרכז ההפעלה, עוברים את כל הביקורות ואת כל הבדיקות הפליליות ואחרות, מה שצריך, כמו שעובדים במקורות אחרים.

אהוד סביון: הם גם אמונים על הנושא של הבטחון והחסינות, בנושא של מספרים, בנושא של קוד מסויים, לפי כל הנהלים.

אהוד סביון: זה נמצא בביקורת של קב"ט משרד התחבורה, שהוא למעשה גם פועל יחד איתנו.

אהוד סביון: המורשים לה זה רק חמישה אנשים מורשים, שהם נמצאים בעמדת מחשב נפרדת לגמרי.

ישראל חסון: המדינה מעבירה לחברה פרטית מאגר מידע ממלכתי, שאפשר לעשות איתו, אתם בסדר גמור, אין לי טענות לכביש 6, אני צרכן טוב שלכם,

אהוד סביון: אני מציע, שהיועצת המשפטית של חברת כביש חוצה ישראל תענה על השאלה הזאת, על סמך מה ובסמכות מה אנחנו עושים את זה.

טלי ירושלמי: האפשרות לזכיין להתחבר למאגר המידע של משרד התחבורה, של רשות הרישוי, הוא מכוח התוספת החמישית לפקודת התעבורה.

טלי ירושלמי: וניתנה לו שם אפשרות לעשות את זה, לצורך הפעלת הכביש.

טלי ירושלמי: זה היה מחוייב כיוון שדרשנו ממנו לעבוד עם אגרה אלקטרונית בעצם, הוא היה חייב שתהיה לו נגישות.

טלי ירושלמי: יש את חוק מאגרי מידע, שמנהלים מאגר מידע לפי החוק הזה, ולפי הממונה על מאגרי מידע.

טלי ירושלמי: ושוב, כמו שמר סביון אמר, יש עם משרד התחבורה הסדר המסדיר את כללי הבטיחות.

טלי ירושלמי: זה היה תיקון בפקודת התעבורה.

יואל חסון: תראו, אני חייב לומר, גם מקריאת חומרים בעניין וגם כמו אני מעריך פה כולם משימוש בכביש הזה, קודם כל אני חייב לומר, ואני לא הייתי בכנסת הקודמת כדי לדעת את זה או מתי שזה חוקק, נראה שהמדינה היתה להוטה מאוד להוביל כאן כביש אגרה.

יואל חסון: כי אני חושב שמרחב הפעילות שניתן לכביש או לחברה הוא מרחב רחב וגדול, ואני אומר לכם, אני לא מכיר אף חברה פרטית שהממשלה נתנה לה אפשרויות גבייה כל כך דרקוניות, כל כך קשות.

משה כחלון: חבר הכנסת חסון, אני אתנדב להיות על התקן של חבר הכנסת הותיק.

משה כחלון: יש הסכם בין המדינה לבין חברת דרך ארץ, שאם הם לא מגיעים לסכום מסויים אז המדינה משלימה.

משה כחלון: זה אינטרס של המדינה, הם הופכים להיות הגובה של המדינה.

יואל חסון: אני מכיר את זה, אבל עדיין אני אומר תראו, יש כאן עניין, שוב, עם כל הכבוד ללהיטות ולרצון שיהיה כביש אגרה ולחשיבות של הכביש הזה, עדיין צריך לראות, יש פה שאלות באמת מהותיות, ואני גם אומר לכם את זה ברמה האישית ביותר, יש כאן שאלות מהותיות ביותר האם אנחנו יודעים בוודאות שהאדם קיבל את החשבונית הראשונה שלו.

יואל חסון: האם אתם מקיימים איזשהו הליך בקרה?

יואל חסון: איך אנחנו יודעים באמת, שאתם עומדים באינטרס של הלקוח או באינטרס שלכם, כי לפעמים נראה שיש לכם אינטרס שהגבייה לא תהיה מהירה ולא תהיה מיידית, כי אז ההכנסות יכולות להיות הרבה יותר גבוהות עבור החברה.

יואל חסון: אני אומר, אני בהחלט חושב שבמידה ולא יתקבלו בדיון הזה תשובות לגבי איך אתם מוודאים את קבלת החשבונית הראשונה ואיך אתם מוודאים שלא תהיה כאן הצטברות של חובות, שיכול להיות, כמו שאמרתי, שהיא לטובתכם, במידה ולא אני חושב שגם אני וגם חברים אחרים נאלץ להוביל איזשהו תיקון בחוק בעניין הזה, כי אחרת אני אומר לכם, ואנחנו קוראים כאן גם מנתונים שהגישו לנו אבל גם מהחיים, כמה אנשים שאומרים בפירוש שהחשבונית הראשונה לא מגיעה, ואתם יודעים כמה אנשים הרכבים לא רשומים בדיוק על שמם, או שזה רכבים של עבודה, ועד שהחשבונית הראשונה מגיעה.

יואל חסון: אני אומר לכם, אני הייתי בתפקידי הקודם יועץ ראש הממשלה, והרכב היה רכב ממשלתי, ולקח זמן עד שהחשבונית הגיעה למשרד הממשלתי ועד שבמשרד הממשלתי קישרו אותה לרכב הנכון, וזה כבר, רק מסיבות טכניות כאלה, ואתם יודעים מה, התהליך שהיה צריך להגיש, אני אומר לכם, ועדת הערר הזאת, זו ועדה שהדרך להגיש אליה, ועד שמקבלים תשובה ועד שמגיעים אליה, וגם דרך המוקדים שלכם זה לא כזה פשוט, ואומרים לך אגב נשלח לך בדואר את הטופס.

יואל חסון: אני אומר למה לא בפקס, אומרים לי לא, אנחנו שולחים לך את זה בדואר, ועד שזה מגיע.

יואל חסון: שוב אני אומר, התהליך נראה מאוד בירוקרטי, מאוד קשה, לא מתאים לחברה פרטית.

יואל חסון: כל ההתנהלות מהרגע שאדם, בטעות או לא בטעות, לא משנה, לא שילם את החשבונית הראשונה, התהליך נראה תהליך מאוד קשה, מאוד לא נעים, לדעתי גם מאוד לא נכון.

יואל חסון: אז אני באמת מבקש להשתכנע כאן מכם כיצד אתם מוודאים את קבלת החשבונית הראשונה, מוודאים שאדם שלא שילם אותה לא שילם באמת במזיד, מוודאים שזה לא היה נגיד מסיבות טכניות או מסיבות אחרות.

יואל חסון: כי אחרת אני אומר לכם, נאלץ לעשות כאן תיקון לחוק הזה ולצמצם את האפשרויות שלכם בעניין.

משה כחלון: חבר הכנסת חסון שאל על ארבע שאלות ששאלתי כבר בתחילת הדיון, הוא רק הגיע מאוחר, אבל זה גם בסדר.

משה כחלון: אני מבקש, לפני שאנחנו מתחילים לקבל תשובות, אני מבקש להתייחס לנושא הבטיחות.

משה כחלון: גם מנציג משרד התחבורה, מוזמן לכאן סמנכ"ל בכיר תכנון וכלכלה וממונה על הנדסת התנועה.

משה כחלון: מריה כהן, הייתי מבקש את ההתייחסות שלך, שמעת בפתח הדיון את הדברים שלי על הנושא של הבטיחות.

משה כחלון: אני לא מבין גדול בבטיחות אבל אני נהג, ואני חושב שזו מילה שאנחנו אוהבים להשתמש בה, זה על גבול השערורייה, כשבנאדם נוסע עשרות קילומטרים ואין לו מפרץ חניה.

משה כחלון: כולנו בני אדם ולפעמים יש צורך לעצור לרגע, שתיים שלוש דקות, להתרעננות, למרות התחנות דלק שיש שם, בכל זאת יש עשרות קילומטרים ללא שום אפשרות לעצור.

משה כחלון: השוליים שם מאוד צרים.

משה כחלון: מעקות בטיחות, אני לא חושב שזה גם מקום להאשים חס וחלילה מישהו.

משה כחלון: הייתי מבקש את ההתייחסות שלך גם לנושא של המעקות, גם לנושא של רוחב השוליים, גם לנושא של תאורת הכביש, איך אתם רואים את זה.

משה כחלון: והייתי מבקש אחר כך גם את המשטרה בעניין הזה.

משה כחלון: בבקשה.

מריה כהן-אתגר: אני אתחיל בנושא של תאורה.

מריה כהן-אתגר: לגבי תאורה קיימות הנחיות למאור בדרכים ויש תקן ישראלי למאור בדרכים, וההנחיות האלה, וגם התקן, הם לא מחייבים תאורה בקטעי הדרך לכל אורך כל הקילומטרים של הכביש.

מריה כהן-אתגר: למעשה דווקא בדרך כלל התאורה נדרשת במקומות בעייתיים יותר כמו צמתים, כמו מעברי חציה, כמו תחנות אוטובוס, באיזורים שבאמת יש קונפליקט יותר ולא נסיעה רציפה לאורך קטע.

מריה כהן-אתגר: נכון שיש מקומות שבהם עדיין עושים גם לאורך קטעים, וגם אם זה לא מופיע בהנחיות ניתן לעשות את הדברים האלה, למשל אם יש בעיה בטיחותית.

מריה כהן-אתגר: בשביל זה אפשר לבדוק את התאונות ותאונות לילה, והאם זה קרה בקטעים מוארים או לא מוארים.

מריה כהן-אתגר: אין ספק, כל מי שנוהג יגיד שהרבה יותר נוח ונעים לנהוג בכביש מואר בלילה.

מריה כהן-אתגר: אבל נכנסים פה גם היבטים כלכליים ואחרים.

מריה כהן-אתגר: ולכן כשאנחנו לוקחים בטיחות מול כלכלה אז בטיחות תמיד לוקחת.

מריה כהן-אתגר: ואם יש צורך בטיחותי בזה בדרך כלל כן מוסיפים תאורה.

מריה כהן-אתגר: אבל צריך לבדוק כל מקום לגופו.

משה כחלון: יש לי שאלה אליך, את חושבת שתאורת לילה תחסוך תאונות, או שזה לא משנה, רק בצמתים או מעברי חציה.

משה כחלון: מעניין אותי הגישה המקצועית, מה הסבירות שתהיה תאונה בלילה על כביש מואר או כביש לא מואר.

משה כחלון: איפה הסבירות יותר גבוהה.

קרן טרנר: מבחינה מקצועית אין הוכחות.

מריה כהן-אתגר: אבל שוב, אם יש קטע בעייתי ניתן לבדוק ולעשות ניתוח של תאונות ולשפר את המצב.

מריה כהן-אתגר: זה לא בהכרח נדרש.

מריה כהן-אתגר: זה לא בהכרח ישפר את הבטיחות.

משה כחלון: נציגת האוצר, יש לכם מחקרים, בדקתם?

קרן טרנר: בדקו בדיוק את העניין הזה, אילו מהתאונות מתרחשות בלילה.

חנא סוייד: אני חושב שצריך לבדוק ביחד עם היעדר מפרצי חניה, זה לא רק הפרמטר הזה של תאורה אלא העדר פרמטרים אחרים, של בטיחות, כמו מפרצי חניה, כמו שוליים צרים.

חנא סוייד: זו לא שאלה תיאורטית, אני מאוד מתפלא שאתם מתייחסים לעניין הזה כשאלה תיאורטית.

חנא סוייד: כאילו התשובה כאן היא שיקולים בהצבת תאורה.

חנא סוייד: זה לא צריך להיות תיאורטי.

חנא סוייד: יש לנו מקרה, יש לנו נתונים ספציפיים שהצביעו עליהם כאן.

חנא סוייד: צריך לשקול את זה מול זה.

חנא סוייד: לא כתיאוריה אלא כעובדה.

משה כחלון: יש לכם גם נתונים, אם בעל חיים חוצה כביש האם אפשר לראות אותו בלילה או בתאורה, או שזה גם אותו דבר?

מריה כהן-אתגר: התקן וההנחיות מתייחסות לעוצמת הארה מהפנס כך שניתן לזהות חפץ כלשהו או בנאדם, או חיה ממרחק מסויים במהירות מסויימת.

משה כחלון: אם לא הייתי מכיר את השוער אילן בוארון, איך שהוא נדרס בכביש החוף כשלא היתה תאורה אז לא הייתי מתייחס לזה אחרת.

יוני גיז: קודם כל יש צוות משותף לנו ולמפעיל של כביש 6, של מהנדסי התנועה, של המשטרה, יחד עם הכביש.

יוני גיז: ואם אכן אנחנו המהנדסים מוצאים נקודות תורפה בכביש אז זה לא מוזנח ומטופל.

יוני גיז: והצעות שלנו נבדקות ונשקלות באותו צוות.

יוני גיז: זה לא נשאר מוזנח.

יוני גיז: זה ראשית לדברים.

משה כחלון: יש לך תאריכים של בדיקות?

יוני גיז: לכל תאונה קטלנית בכביש וגם תאונה קשה ביום רביעי היתה תאונה על כביש 1 בקטע שהוא בטיפול של כביש 6, מי שמכיר את כביש 1 וכביש 6 יש קטע שהוא יחד, כביש 1 נוסע יחד עם כביש 6, מצד שמאל נוסע כביש 6, בצד ימין שני הנתיבים זה כביש 1.

יוני גיז: ביום רביעי היתה תאונה קשה במחלף בן שמן, מונית סטטה, פגעה במעקה הבטיחות, למרות שכולם חשבו שזה קטע של מע"צ, מי שמכיר יודע, זו תאונה של כביש 6.

יוני גיז: הייתי במקום, גם המהנדסת של מחוז מרכז היתה במקום.

יוני גיז: אנחנו נבדוק לפרטי פרטים מה קרה באותה תאונה, זה יוצג בפורום המשותף שלנו, ואין לי ספק, מתוך זה שאני מכיר תאונה קטלנית עם רכב משא שהיתה לפני כשלושה חודשים בכביש, זה נגע לקטעי מעקה בטיחות, שלא היה מעקה בטיחות נמשך אלא הפסקה ברצף של מעקה הבטיחות, כמו ששם טופל גם זה יטופל.

יוני גיז: כך שנכון שהכביש אושר, בתכניות השול השמאלי יותר צר ממה שיש בדרך כלל, אבל לנו אין תשובה האם הרוחב של השול השמאלי הוא יותר צר ממה שיש בדרך כלל בכבישים של מע"צ, האם זה אכן משפיע על הבטיחות או לא משפיע על הבטיחות.

יוני גיז: לנו אין על זה תשובה.

משה כחלון: אתם בדקתם את זה?

משה כחלון: רק כשיש תאונה, זאת אומרת אין בדיקות יזומות,

יוני גיז: יש שול ימין, והוא ברוחב שבדרך כלל יש בכבישים, ויש שול שמאל.

יוני גיז: בקרב אנשי המקצוע יש מחשבה ששול שמאל הוא לא תמיד שול טוב שהוא רחב יותר מידי.

יוני גיז: מה שקורה כששול שמאל רחב יותר מידי זה מזמין חניה של כלי רכב על שול שמאל.

יוני גיז: ואז אם יש חניה של כלי רכב היו לא מעט תאונות של כלי רכב שפנו בשוליים ופגע בהם רכב.

יוני גיז: אז נהג שמראש ידע שהשול השמאלי שלו צר זה לא יזמין חניה שלו על שול שמאל.

יוני גיז: מאחר והתשובה היא לא חד משמעית לכאן ולכאן אז קשה עדיין לקבוע.

יוני גיז: לגבי אכיפה בכביש, המשטרה אוכפת על הכביש, ומי שחושב שזה כביש פרטי ואנחנו לא אוכפים על הכביש אז אנחנו כן אוכפים על הכביש.

יוני גיז: רק שיהיה לכם קנה מידה, וזה נתון כללי, אין לי חלוקה ממש לתוך הדו"חות מהם סוגי הדו"חות, בכביש 6 בשנת 2005 נרשמו כאלף שמונה מאות דו"חות.

יוני גיז: בחצי הראשון של שנת 2006 נרשמו כבר כאלף חמש מאות דו"חות.

יוני גיז: מכל הסוגים.

יוני גיז: אין לי את הנתון מהי החלוקה בתוך הדו"חות אבל זה איזה שהוא קנה מידה.

יוני גיז: הכביש לא מוזנח.

יוני גיז: עם הפתיחה של כביש 6 היו מספר תאונות של פיצוצים בצמיגים.

יוני גיז: בדקנו את הנושא הזה ומצאנו שבגלל שמותר לנסוע בכביש 6 מאה ועשרה קמ"ש, מי שיש לו צמיג, או שהוא בלאי או שיש לו צמיג שתוקן לא לפי הסטנדרט לתיקון, מי שלא יודע צמיג טיוב-לס יש צורת תיקון, לא רק "פאץ'" פנימי אלא צריך ממש עוד חלק שימנע את החלודה ברשת פלדה שבצמיג.

יוני גיז: וצמיגים שתוקנו לא לפי איך שצריך לבצע את התיקון, כאשר אתה נוסע יותר מהר אז הבלאי של הצמיג הוא יותר גבוה, ואז היו מספר לא קטן של תאונות דרכים עקב פיצוץ בצמיגים.

יוני גיז: אגף התנועה יצא במסע הסברה בנושא, ואכן יש שיפור בנושא הזה.

יוני גיז: הכמות של התאונות עקב פיצוץ בצמיגים ירדה בכביש מס' 6.

משה כחלון: איזו מהירות הכי גבוהה תפסתם בכביש 6?

יוני גיז: לא יודע להגיד לך, ואני לא בטוח שהגבוהה ביותר שנמדדה היא על כביש 6.

צ'רלי סולומון: אני לא מהנדס, וההתייחסות שלי לנושא של הבטיחות לא באה מהצד של מהנדס אלא באה מהראיה הכוללת של המשרד.

צ'רלי סולומון: ראשית כל אותם סטנדרטים שדיברו פה, הכביש נבנה על בסיס הנחיות מקצועיות, הכביש הוא בטיחותי.

צ'רלי סולומון: הקטע של תאורה כן או לא זה דבר לא ברמה תיאורטית, ברמה הפרקטית.

צ'רלי סולומון: אנחנו דנים מול הזכיין באמצעות הרשות הממונה על האפשרות לבוא ולהרחיב קטעים שבהם יהיה תאורה.

צ'רלי סולומון: יש תאורה בקטע המרכזי, ואנחנו בודקים את האפשרות לבוא ולהגדיל את האורך של קטעי הדרך עם התאורה.

צ'רלי סולומון: יחד עם זאת שאלת שאלה, אכן הדברים נבדקו, ויהודה כהן בטח יציג את הממצאים של הבדיקה, כאשר אין תשובה חד משמעית שאם אנחנו באים ושמים תאורה על הכביש הדבר הזה יפחית את כמות התאונות.

צ'רלי סולומון: כי לפי המספרים שיש בידינו אני חושב אתה תראה, הוועדה תראה שבסופו של דבר רוב התאונות שהיו על הכביש לאו דווקא היו בזמן לילה אלא בזמן יום.

צ'רלי סולומון: כאשר אנחנו כרגע בודקים, כשדיברו על בטיחות בלילה, לא דיברו על נפחי תנועה בלילה, דיברו על כך שאתה נוסע בתנאי חושך והאם זה יהיה יותר בטיחותי כשיש לך תאורה בכביש.

משה כחלון: סליחה, אתה אמרת נתון שהוא לא בסדר, אני מצטער, אתה בא ואומר התאונות בלילה, אתה צריך להגיד, אתה משווה את התאונות של הלילה לתאונות של היום, כשנפח התנועה ביום הוא פי עשר, אתה לא יכול להשוות.

משה כחלון: אז אם באמת אתה לוקח אחד חלקי עשר אז אני מקבל, אבל אתה לא יכול להשוות את מספר התאונות בלילה עם מספר התאונות ביום.

משה כחלון: אז על כל עשר תאונות ביום צריך להיות אחת בלילה אז זה שווה.

צ'רלי סולומון: מה שאני כן צריך להשוות, האם להקים תאורה בכבישים שבהם אין תאורה בלילה, כמו למשל כביש החוף לכל אורכו, או לשים את המשאבים לטובת כביש חוצה ישראל.

צ'רלי סולומון: אתה מסכים אתי אם המדינה צריכה לעשות סדר עדיפויות מבחינת איפה להקים תאורה, יתכן מאוד שהיא תשים את התאורה בקטעי דרך איפה שאין אבל יש יותר תנועה בלילה.

יואל חסון: תגיד לי, מדוע כשנתנו את החוק הזה לא הכניסו את עניין התאורה מראש כמטלה על החברה עצמה?

צ'רלי סולומון: אני לא יכול לענות על העבר ויהודה בא לפה כדי לענות על העבר.

צ'רלי סולומון: מה שרציתי לבוא ולהגיד בעניין הזה, ברמה הפרקטית ולא ברמה התיאורטית, אנחנו דנים על מנת להאריך את הקטעים שבהם תהיה תאורה, על מנת להבטיח רצף של קטעים של תאורה.

צ'רלי סולומון: ומה מפריע לנו, מפריע לנו למשל שאתה בא ומסתכל על הנסיעה דרומה, מהאיזור של קריית גת לכיוון דרום, לכיוון באר שבע, יש תאורה על הכבישים של מע"צ.

צ'רלי סולומון: בקטע המרכזי של כביש חוצה ישראל יש תאורה, ולכן השיקול זה להבטיח שיהיו תנאים זהים לאורך רצף של נסיעה.

צ'רלי סולומון: זה מה שמביא אותנו למצב כזה, שאנחנו דנים על מנת כן לתקצב בקטעים נוספים תאורה.

צ'רלי סולומון: זה פעם אחת.

צ'רלי סולומון: פעם שנייה בקשר לאותן שאלות בטיחותיות ששאלתם, על שוליים שמאליים וכו'.

צ'רלי סולומון: יהודה כהן בטח יתייחס לעניין הזה.

צ'רלי סולומון: אבל בסופו של יום, אתם שאלתם שאלה ואני מבקש שהתשובה תתייחס גם מה שמקובל במדינות אחרות בעולם.

צ'רלי סולומון: כאשר יש מדינות שבאמת מבחינת השול השמאלי, הוא לא כמו בארץ, השול השמאלי יותר רחב.

צ'רלי סולומון: אבל זה אני אתן לאנשי המקצוע להתייחס.

ג'מאל זחאלקה: לא יכול להיות שנציגי הממשלה, משרד התחבורה, כל דבר מפנים לחוצה ישראל כאילו שהם עובדים בשביל חוצה ישראל.

צ'רלי סולומון: חברת חוצה ישראל היא חברה ממשלתית, מבחינת הטיפול מול הזכיין כרשות הממונה מוגדרת בחוק.

משה כחלון: אתה השתמשת במושג דנים, ודנו, ונדון.

משה כחלון: מתי קיימתם דיון, שאתה יכול להגיד תשמע, לפני חצי שנה התקיים דיון בנושא כביש 6, בטיחות, שול צר, שול רחב, תאורה כן, תאורה לא.

משה כחלון: מתי יתקיים?

צ'רלי סולומון: תאורה בערך לפני כשלושה שבועות, במסגרת תקציבים, שאנחנו מדברים על 2006-2007, הנושא של התאורה הוא אחד הנושאים שאנחנו דנים, ונצטרך לקבל החלטה במסגרת בניית תכנית העבודה של שנת 2007 צפונה.

משה כחלון: אנחנו בוועדה נוכל לקבל את סיכומי הדיונים האלה?

צ'רלי סולומון: בבקשה, אין לי שום בעיה.

צ'רלי סולומון: הנושא של מאגר מידע, מישהו שאל בנושא מאגר מידע, מה שרציתי רק לציין בעניין הזה, על מנת להבטיח שהכביש הזה יכול לעבוד ככביש אגרה אוטומטי, הממשק מבחינת מאגר מידע זה למאגר של המדינה, של משרד התחבורה, אגף הרישוי, שהוא למעשה מאגר מידע שנותן מענה להנפקת רשיונות רכב, וזה המידע שהם מקבלים מטעם המדינה, עם כל מה שקשור להבטחת המידע, סגור בהסכם שבין המדינה לבין החברה.

צ'רלי סולומון: בעניין וועדת הערר, אני מבקש גם כן פה, אנחנו שמים כסף על תפעול של מה שנקרא ועדת ערר על מנת לטפל ולהתמודד באמת עם הסוגיות שהועלו פה.

צ'רלי סולומון: ואולי באמת השאלה צריכה להיות מבחינת ועדת הערר האם ניתן לזרז את הטיפול בדברים אלו או אחרים וסוגיות שמגיעות לחברת כביש חוצה ישראל.

צ'רלי סולומון: אני חושב שהתייחסתי לרוב הנושאים שהועלו.

צ'רלי סולומון: תודה.

משה כחלון: תודה רבה.

משה כחלון: אני מבקש מנציגי חוצה ישראל להתייחס לשאלות שעלו כאן קצת יותר בהרחבה.

משה כחלון: יושבים פה גם יהודה כהן וגם אודי סביון, אז בבקשה.

יהודה כהן: אני מציע שאני אתחיל.

יהודה כהן: כדי לעשות אבחנה, אנחנו מדינה, אנחנו החברה הממשלתית שתכננה את הכביש, קבעה את הקריטריונים, את כל השאלות או הטענות על תאורה, מפרצי חניה, שוליים וכו' צריך לשאול אותנו, כי הם עשו בדיוק את מה שאמרנו להם לעשות, את כל הפרטים שהזכרתם ועוד הרבה אחרים שלא הזכרתם, במסגרת או בתחום הבטיחות.

יהודה כהן: לא נשאר שום דבר למקריות בשנות התכנון של הכביש, שלא נבדק, לא נבחן, לא הושווה עם מה שקורה בחוץ לארץ, במדינות המתקדמות ביותר.

יהודה כהן: יתרה מזאת, בסיום התכנון, לאחר שכבר גמרנו את התכנון, לקחנו את החברה הצרפתית הגדולה ביותר בצרפת שמתמחה בכבישי אגרה ונתנו להם לעשות revue ולקבל הערות, את ההערות שלהם תיקנו ואת כל התכניות האלה קיבלנו אישור משרד התחבורה.

יהודה כהן: אני אעבור עכשיו על נושאי הבטיחות, אחד לאחד.

יהודה כהן: נושא תאורה, לא נמצא שום קשר בשום מקום בעולם בין תאורה לבטיחות.

יהודה כהן: ואני אומר את זה בצורה מוסמכת.

ג'מאל זחאלקה: אז למה עושים תאורה, למה מבזבזים כסף על תאורה?

יהודה כהן: אני אשיב, רק תן לי הזדמנות.

יהודה כהן: הראייה שבכל העולם אדוני חבר הכנסת זחאלקה אוטוסטרדות אינן מוארות.

יהודה כהן: ומה שמואר באוטוסטרדות זה אזורי הצמתים והמחלפים.

יהודה כהן: ראו אירופה, ראו ארצות הברית.

יהודה כהן: כי לא נמצא קשר.

יהודה כהן: יש תיאוריה שאני לא יודע אם לקבל אותה או לא, שהתאורה מפחיתה מהערנות ומהמוכנות של הנהג בלילה.

יהודה כהן: אני לא יודע אם זה נכון.

יהודה כהן: כשהצרפתים בחנו את התאורה שלנו באזורי המחלפים, הם אמרו 'אתם כנראה מדינה עשירה מאוד, אתם עושים תאורה קילומטר לפני המחלף, המחלף מואר שאתה יכול להשחיל חרוזים במחלף מרוב תאורה שיש שם, וקילומטר אחרי המחלף.

יהודה כהן: אצלנו במחלפים יש תאורה מצומצמת, שאנשים יראו את החיצים, ואת השלטים'.

יהודה כהן: בלגיה היתה המדינה היחידה באירופה שהאירה אוטוסטרדות, והיא ביטלה את זה לפני כמה שנים.

יהודה כהן: תשאל למה כבישי מע"צ מוארים, אני הייתי מנכ"ל מע"צ, קיבלתי פעם טלפון מבייגה, אמר חזרתי מבלגיה, ראיתי שהכבישים מוארים, תאיר גם אתה את הכבישים.

יהודה כהן: אמרתי שר האוצר אומר להאיר, אני מאיר.

יהודה כהן: עכשיו, זה החלק הרציני, אני רוצה שתדעו שאין קשר.

יהודה כהן: תיסע אדוני באירופה או בארצות הברית ותגיד לי שראית אוטוסטרדות מוארות.

יהודה כהן: אין, מה לעשות.

יהודה כהן: איזה כבישים מוארים בארץ, ואני כמנהל מע"צ לשעבר אני בקיא, כבישים עירוניים, מעברי חצייה, כבישים עם הרבה צמתים, כניסות ויציאות, חייבים להאיר ומאירים אותם.

יהודה כהן: אוטוסטרדות לא מאירים, אבל אפשר להאיר בגלל סיבות אחרות.

יהודה כהן: מאחר וזורקים אבנים על הכביש הזה אנחנו בקשר עם המפעיל ועם האוצר ותחבורה להאיר קטעים שבהם עומדים וזורקים אבנים על הכביש, להאיר גם את הקטעים האלה, ולשים מצלמות נוספות ולמנוע את זריקת האבנים.

יהודה כהן: רק בגלל זה.

יהודה כהן: פנינו לאוצר והתחבורה לבחון להאיר קטעים נוספים של הכביש.

יהודה כהן: היום מואר ארבעים אחוז מהכביש.

יהודה כהן: איך זה ארבעים אחוז, לפני מחלף, מחלף ואחרי מחלף.

יהודה כהן: כשחיברנו את זה ראינו שכארבעים אחוז מהכביש.

יהודה כהן: שוליים שמאליים.

יהודה כהן: מה לעשות, גם בכל אירופה השוליים השמאליים באידיאולוגיה הם צרים, כדי שאנשים לא יתפתו לעצור ולחנות.

יהודה כהן: אני רוצה להזכיר לכם שפרמדיק אישה נהרגה, היא חנתה על השול השמאלי וחצתה את הכביש ונהרגה.

יהודה כהן: באידיאולוגיה לא עושים שוליים שמאליים, שוליים שמאליים זה המקום הכי מסוכן כי הוא נמצא ליד הנתיב הכי מהיר.

יהודה כהן: מתי כן עושים שוליים שמאליים באוטוסטרדה?

יהודה כהן: כשבכביש יש שלושה נתיבים או ארבעה נתיבים.

יהודה כהן: כי קורה למישהו משהו, הוא לא יכול לחצות שלושה ארבעה נתיבים כדי להגיע לשוליים הימניים, ואז נותנים לו אפשרות לעמוד בשוליים השמאליים.

יהודה כהן: סכנת נפשות לעמוד בנתיב השמאלי.

יהודה כהן: לכן הנתיב השמאלי שלנו מטר ועשרים.

יהודה כהן: הוא כפול מהשוליים שיש לצרפתים באוטוסטרדות שלהם.

יהודה כהן: מפרצי חנייה.

יהודה כהן: כל מפרץ חניה זה מקור לסכנה.

יהודה כהן: כי למה, אתה צריך נתיב האטה, להיכנס למפרץ, ונתיב האצה.

יהודה כהן: כל מקום כזה הוא מקור לחיכוך והתנגשות.

יהודה כהן: בכביש של תשעים קילומטר, עם שתי תחנות דלק מכל צד, שאפשר להיכנס ולהתרענן, לאכול ולשתות קפה, על פי כל קנה מידה בינלאומי, התשעים קילומטר, לעשות שתי תחנות דלק מכל צד זה מספיק.

יהודה כהן: קורה משהו וילד צריך פיפי, השוליים הימניים שלושה מטר.

יהודה כהן: אפשר לעצור, לא מומלץ אם לא מוכרחים, כי גם שוליים ימניים מסוכנים.

יהודה כהן: כי זה מפתה לרדת, להסתובב, לפתוח דלתות וכו'.

יהודה כהן: ולכן הדברים האלה הם לא מקריים.

יהודה כהן: זה לא שמישהו שכח או לא חשב על זה, אין פריט הנדסי בטיחותי שלא נבחן מכל הצדדים, היו על זה אין סוף דיונים, ובסוף כמובן מקבלים את האישורים מהמקור המוסמך, זה משרד התחבורה.

יהודה כהן: בנושא בטיחות - - -,

משה כחלון: אתה חותם על זה שבחו"ל בתשעים קילומטר אין מפרצי חניה?

יהודה כהן: תחנת דלק זה מפרץ חניה.

משה כחלון: למעט תחנות - - -,

יהודה כהן: לא, אני לא חותם, כי יש מקומות שעושים מפרץ חניה לא סטנדרטי, מאוד מסוכן, שאתה יכול לרדת ולעצור.

יהודה כהן: הדבר הזה הוא מאוד מסוכן.

יהודה כהן: אתה צריך נתיב האטה ארוך, מפרץ חניה, ועוד נתיב האצה.

יהודה כהן: כל נקודה כזאת היא נקודת חיכוך מסוכנת, וכל המרבה בה לא משובח.

יהודה כהן: מסוכן.

יהודה כהן: לטעמנו, וקיבלנו אישור ממומחים מחוץ לארץ, שבתשעים קילומטר שתי תחנות דלק, עם כל ה- facilities שיש שם, זה מספיק.

יהודה כהן: אני חושב שזה נכון, לא צריך יותר.

משה כחלון: תראה, לא חלקתי על שום דבר מהדברים שלך.

משה כחלון: הייתי מציע שתבדוק שוב את נושא מפרצי החניה.

משה כחלון: אני חושב שהנתונים שנתת פה, אתה ככה נסחפת עם חוץ לארץ, הייתי מציע שתבדוק את זה, כי זה בניגוד לכל היגיון.

משה כחלון: הייתי מוכן לקבל שאנשים נרדמים ביום ומתעוררים בחושך.

משה כחלון: בסדר, שכנעת אותי.

יהודה כהן: אגב אני לא יודע אם זה נכון, את זה הצרפתים אומרים.

משה כחלון: אתה אמרת, שמעתי את זה ממך.

משה כחלון: אבל אני רוצה שתבדוק שוב את נושא מפרצי החניה, כי זה נראה לי משהו לא הגיוני.

יהודה כהן: אבל בשלושה מטר אפשר לעצור אדוני היושב ראש.

יהודה כהן: שלושה מטר רוחב בשוליים אפשר לעצור, אם ילד צריך משהו אפשר לעצור, זה שלושה מטר.

יהודה כהן: אגב עשינו סקר - - -,

חנא סוייד: לאור מה שאמרת אני חושב שמה שמייד צריך לעשות זה להפיץ איזה שהוא מידע לציבור איך להתנהג בכביש 6 כשיש מצב שאתה חייב להישאר שם.

יהודה כהן: זה כל הכבישים ככה.

חנא סוייד: אני רואה כאן עם השוליים הצרים, עם העדר מפרצי חניה, עם כל הסכנות שאתה מתאר כאן, אני חושב שזה מחייב, זה מפחיד אותי.

חנא סוייד: להיתקע שם זה סכנת נפשות.

יהודה כהן: אני טוען שכמה שפחות לעצור בשוליים עדיף.

יהודה כהן: אבל אם הכרחי, בכל מקום, כל ששת אלפים קילומטר של מע"צ הם בשוליים כאלה.

יהודה כהן: זה בכל העולם, זה לא המצאה שלנו.

יהודה כהן: אנחנו לא חסכנו פה כלום.

יהודה כהן: ולכן הטענה אדוני, חבר הכנסת זחאלקה שהכביש לא בטיחותי היא איננה נכונה.

יהודה כהן: אין פריט שדילגנו עליו.

יהודה כהן: אגב, עשינו סקר בין הצרכנים של הכביש, והאם התאורה אצלם זה פרמטר.

יהודה כהן: זה היה כמעט הדבר האחרון שהזכירו אותו.

יהודה כהן: הזכירו שילוט, הזכירו קנסות, הזכירו הרבה מאוד דברים.

יהודה כהן: תאורה כמעט לא הזכירו.

יהודה כהן: כלומר בשבילי זו עוד אינדיקציה.

יהודה כהן: למרות זאת אנחנו רוצים להאיר חלקים נוספים של הכביש.

ג'מאל זחאלקה: הכי חשוב זה הקנסות.

יהודה כהן: בנושא הקנסות כמה משפטי פתיחה ופרטי הפרטים להם, שיותר מומחים ממני בנושא.

יהודה כהן: אני מבקש פה להזכיר לנוכחים שמדובר פה במודל של בניית תשתית שונה ממה שאנחנו מכירים.

יהודה כהן: פה המדינה נתנה לזכיין את הזכות להביא מיליארדים ולהשקיע בכביש הזה.

יהודה כהן: יתרה מזאת, היא גם הטילה עליו את האחריות לגבות אגרה.

יהודה כהן: במדינות אחרות, יש מדינות שהאחריות לגביית אגרה היא על המדינה.

יהודה כהן: זו עבירה פלילית.

יהודה כהן: שוטר בא אליך וישר עוצר אותך או מאתיים דולר קנס.

יהודה כהן: פה אנחנו הטלנו על הזכיין את האחריות לגביית האגרה.

יהודה כהן: לכן, כאן בכנסת הצגנו את הכלים שלדעתנו ראוי לתת להם כדי שיוכלו להגיע לאכיפה.

יהודה כהן: תתארו לכם אדם נכנס לסופרמרקט, ממלא עגלה ויוצא.

יהודה כהן: זה פחות או יותר בכביש.

יהודה כהן: אין שוטרים, אין מחסומים, אף אחד לא בודק.

יהודה כהן: ולכן הבאנו לכנסת, אם אתם מקבלים את העקרון שאחריות האכיפה לא תהיה על המדינה אלא על הזכיין, צריך לתת להם כלים.

יהודה כהן: אכן באמת הם הגיעו לאכיפה של תשעים ושבעה אחוז.

יהודה כהן: אין תקדים לדבר כזה.

יהודה כהן: בניגוד לחברת החשמל או המים או העירייה הם לא יכולים לנתק את הכביש, הם לא סוגרים את הכביש.

יהודה כהן: לפני שנה וחצי, לא מעט ביוזמת החדר הזה, הורדנו את הפיצויים שאתם קוראים לזה קצת בציניות ובצדק, שזה קנסות בפועל, הורדנו לחצי, וחסמנו את הקנס המצטבר לשבעת אלפים שפעם יכל להגיע לעשרים אלף שקל.

יהודה כהן: אנחנו כרשות ממונה באופן קבוע בודקים את הנושא של הוצאות והכנסות האכיפה כדי לוודא שהם לא מרוויחים מהאכיפה.

יהודה כהן: אנחנו עכשיו גמרנו עבודה, לקחנו גוף רציני מאוד, רואה חשבון, כדי לוודא שההכנסות שיש להם מאכיפה לא עולות על ההוצאות שלהם.

יהודה כהן: שאם כן נלך לשר התחבורה ונמליץ להוריד עוד פעם את הקנסות.

ג'מאל זחאלקה: אני שואל, מה המצב השנה?

יהודה כהן: אם אתה רוצה תשובה שאני לא יכול לחתום עליה, ואל תבוא אלי, יש לנו נתונים שכנראה הוצאות האכיפה, הכנסות האכיפה שלהם עולות על ההוצאות.

יהודה כהן: וכשנהיה בטוחים נוריד את הקנסות.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר לך שהם הגיעו לרוויה.

ג'מאל זחאלקה: עכשיו, לפני שנגמרה השנה.

יהודה כהן: איך אתה יודע, לנו לקח ארבעה חודשים לבדוק את זה.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יכול לחשוף לך מאיפה יש לי את האינפורמציה.

ג'מאל זחאלקה: לפי האינפורמציה שיש לי, הם הגיעו לרוויה והם יכולים להוריד את הקנסות בחצי כבר עכשיו, ולהחזיר לאזרחים שגבו מהם.

ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה שבסוף השנה, ימשיכו לגבות עד סוף השנה, אם המקסימום של ההוצאות שלהם עשרים מליון, זה הדיון הרציני, פה קבור הכלב.

משה כחלון: יהודה כהן נתן לנו כותרת לדיון.

משה כחלון: אולי תהפכו להיות חברת גבייה, בשביל מה אתם צריכים להיות, אם אתם מרוויחים מהגבייה,

ג'מאל זחאלקה: זה לא אנחנו, הם גובים.

ג'מאל זחאלקה: הם ההוצאות שלהם עשרים מליון שקל, בסוף השנה יגידו לנו שהם גבו שלושים מליון, מה ייעשה, יתנו החזר לאזרחים?

ג'מאל זחאלקה: אנחנו פה חברי כנסת כאן יודעים, איך אומרים, קרוא וכתוב ואחד פלוס אחד.

ג'מאל זחאלקה: אפשר לעשות אומדן נורמלי, על פי מה שהיה, על פי ניסיון השנים שעברו.

ג'מאל זחאלקה: הצטבר ניסיון, אז בואו נטפל בזה בצורה מסודרת.

ג'מאל זחאלקה: עד יולי, אני יודע שהם הגיעו כמעט לרוויה או לרוויה ממשית.

ג'מאל זחאלקה: עכשיו צפוי הכנסות עד סוף השנה, אפשר לחשב כמה הם יגבו עד סוף השנה.

ג'מאל זחאלקה: אז אני מציע, כבר עכשיו, אני רוצה חבר הכנסת כחלון ובשביל זה אני כינסתי את הוועדה, להחזיר לאזרחים שנגבה מהם כסף ולהוריד קנס ואז בסוף השנה אנחנו יכולים להגיע לאיזון.

ג'מאל זחאלקה: לא יכול להיות שהשוליים שלהם ממאה אחוז, עשרה אחוז שוליים, חבר הכנסת ברוורמן יכול להביא כלכלנים שיעשו את החשבון הזה.

ג'מאל זחאלקה: זה לא חשבון מסובך, תאמין לי.

ג'מאל זחאלקה: אבל למה ארבעה חודשים אחורה?

ג'מאל זחאלקה: לא יכול להיות שתקחו מעל לחוק.

ג'מאל זחאלקה: החוק הוא גרוע, אין גרוע מהחוק הזה.

ג'מאל זחאלקה: אין גרוע מההסדר הזה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאם לא ייעשה הדבר הזה אנחנו בכנסת כאן, ואני אומר לך בשם הרבה חברי כנסת, אנחנו לא ניתן שיסבנו את האזרחים ויסבנו את הכנסת בעניין הזה.

ג'מאל זחאלקה: לא ניתן פשוט.

אהוד סביון: אני רואה שהעסק פה אולי קצת חוזר לפסים, העובדות הן אחרות.

אהוד סביון: חד משמעית העובדות הן אחרות.

אהוד סביון: בשנת 2005 אנחנו בשישה מליון שקל יותר הוצאות מאשר הכנסות.

משה כחלון: זאת אומרת, אם חייבים לכם עשרים אתם הצלחתם לגבות ארבע עשרה?

משה כחלון: אני חייב להבין, כשאתה אומר יותר הוצאות מאשר הכנסות, חייבים לכם ארבע עשרה מליון, בקנסות או באנשים שלא שילמו, עשרים סליחה, אתם גביתם ארבע עשרה.

משה כחלון: זה עבורי שישה מליון הוצאות מהכנסות.

אהוד סביון: הנושא הזה בבדיקה, הוא יהיה בבדיקה מאוד יסודית.

משה כחלון: אודי, זה נושא חמור, ואני מבקש את ההתייחסות שלך, ואני אתייחס לזה בחומרה רבה משום שאני בטוח שגם בתקנון של החברה שלך מופיע שאתה חברה שהמטרות שלה באמת להוביל אנשים מהקצה האחד של הארץ לשני ולא להיות חברת גבייה.

משה כחלון: ולכן אם אתם גובים שקל יותר זה חמור.

משה כחלון: ופה הייתי מבקש את ההתייחסות שלך ממש בצורה הכי ברורה שאתה יכול.

אהוד סביון: אני אמרתי, ההוצאות הן יותר גדולות מההכנסות בשישה מליון שקל.

אהוד סביון: נכון, אנחנו משקיעים הרבה מאוד בכל נושא האכיפה, בגלל שיש פה מודל חדש, התחילו אותו לפני כשש או שבע שנים, מודל בעייתי בחברה הישראלית, שהיתה פה בעיה ידועה מראש שיש פה כביש אגרה, ואנחנו השקענו בכביש הזה שישה מיליארד שקל, וכדי להחזיר את הכסף המודל צריך להצליח.

אהוד סביון: היתה פה תרבות שלא שילמו במדינה, אם זה החניות שהזכירו פה, אם זה מסים למועצות אזוריות ומועצות בכלל, ויש כאן באמת מודל שהצליח.

אהוד סביון: לראיה, המודל הזה שנתנו לנו סנקציות גדולות מאוד, אם זה בנושא של הוצאות והחזר הוצאות גדולות מאוד, אם זה בנושא של אכיפה, בנושא של החרמת רכבים, רואים שהמודל הצליח וזה תשעים ושבעה אחוז, והאזרחים הרגילים וכולנו פה לא מרגישים פריירים שאנחנו כן משלמים ואחרים לא משלמים.

אהוד סביון: לראיה, המשטרה ומשרד התחבורה אימצו את הנושא הזה והנושא של קנסות תעבורה, שזה בדמנו, בטיחות בדרכים, אימצו את הנושא הזה של החרמת רכבים, והיום בקנסות האלה משתמשים באותו מודל שאנחנו פיתחנו בעזרת החוק, בעזרת משרד התחבורה.

אהוד סביון: שיטת הקנסות הזאת היא קיימת בכל המקומות בעולם.

משה כחלון: מתי אתם מתחילים את הסנקציות?

אהוד סביון: אנחנו מתחילים לפי מה שהחוק אומר.

יהודה כהן: חודש לאחר שנשלחת החשבונית הראשונה נשלחת החשבונית שמכילה את הסנקציה כפי שאתה קורא לה, על פי תקנות חוק,

משה כחלון: החשבונית השנייה של הסנקציה, האם היא נשלחת בדואר רשום?

יהודה כהן: בדואר רשום.

יהודה רבינוביץ: עד כאן זה מה שקובע החוק.

יהודה רבינוביץ: מעבר לזה, אנחנו נוהגים לגבי כל מי שבפעם הראשונה - - -,

ג'מאל זחאלקה: בואו נעמיד את הדברים על דיוקם.

ג'מאל זחאלקה: אם חוזר לכם דואר רשום, לא אותר, אתם ממשיכים בסנקציה?

יהודה רבינוביץ: אגב גם לזה יש התייחסות ספציפית בתקנות.

יהודה רבינוביץ: בתקנות כתוב במפורש שמאי קבלת דואר, מניעה מללכת לדואר ולקבל את הדואר הרשום יראו אותה כאילו שהגיע הדואר הרשום.

יהודה רבינוביץ: אבל אני אומר מעבר, ושאלת חבר הכנסת חסון מה אומר החוק, וכך אנחנו נוהגים.

יהודה רבינוביץ: אחרי החשבונית הראשונה שלא שולמה החשבונית הבאה תישלח ותכיל את אותה סנקציה.

יהודה רבינוביץ: אבל למרות שזה לא כתוב בחוק, סך הכל מדובר בלקוחות של הכביש, אנחנו לא מתייחסים לאנשים כחייבים, אנחנו מתייחסים לאנשים כלקוחות, וכצד שירותי אנחנו נוהגים, באופן גורף, לכל מי שלא שילם בפעם הראשונה את אותה סנקציה, אנחנו שולחים לו עוד פעם מכתב, ואם תוך שלושים יום הוא משלם את החוב המקורי, בגלל שזה פעם ראשונה אצלו אז אנחנו מבטלים לו באופן אוטומטי את הסנקציה.

יהודה רבינוביץ: זה מה שאנחנו עושים מעבר לדרישה של החוק.

ג'מאל זחאלקה: אחת לכמה זמן אתם שולחים את החשבונית?

יהודה רבינוביץ: כל חודש, אנחנו שולחים העתק.

ג'מאל זחאלקה: מה הסיבה שאתם לא כותבים לאותו אדם "לידיעתך, יש לך חובות קודמים"?

יהודה רבינוביץ: אנחנו כותבים לו, ולא רק שכותבים לו אנחנו גם מצרפים לאותה חשבונית שמכילה את הסנקציה, אנחנו מצרפים העתק של החשבונית המקורית.

יהודה רבינוביץ: על מנת שיוכל ללכת, אנחנו מצרפים באותה מעטפה,

משה כחלון: מצרפים זה מצרפים וכותבים זה כותבים.

משה כחלון: בארנונה אצלי בבית, מים, לא שילמתי פברואר מרץ, אני אקבל חשבון אפריל מאי, כתוב לי מר כחלון אתה חייב על פברואר-מרץ מאתיים שלושים שקלים.

משה כחלון: תדע שהסכום הכולל הוא איקס.

משה כחלון: אם אני חייב עבור שתי נסיעות שלא שילמתי ועוד ארבע נסיעות מחודשים קודמים, אתם לא כותבים,

יהודה רבינוביץ: אתה תקבל במעטפה העתק של החשבונית שלא שולמה ונציין על גביה שזה העתק של החשבונית שלא שולמה על מנת שיאפשר לך ויהיה לך קל לשלם אותה, או בטלפון או בבנק או בדואר או איפה שאתה בוחר.

משה כחלון: ואתם שולחים כל חודש אתה אומר?

יהודה רבינוביץ: אנחנו שולחים בכל פעם שיש סנקציה.

משה כחלון: תגיד לי, כביש 6, זה אתם?

משה כחלון: כי כנראה יש פה עוד כביש 6 שאנחנו לא יודעים עליו.

משה כחלון: יש פה חשבונית, מאוקטובר 2005 עד יוני 2006.

משה כחלון: יש פה חשבון מרוכז.

יהודה רבינוביץ: זה חשבון של אדם, שבתקופה הזאת לא נסע אלא רק את הנסיעות האלה.

משה כחלון: אחד בנובמבר, אחד בדצמבר, לא שווה לכם לשלוח לו לפי האחד שהוא עשה?

יהודה רבינוביץ: לא שלא שווה, מה שאנחנו שולחים, ברגע שהתקופה היא ארוכה מחודש סימן שהוא לא נסע מעבר לזה בתקופה הקודמת.

יהודה רבינוביץ: אנחנו צריכים לזכור - - -,

לאה ורון: אז מתי הוא כן נסע?

יהודה רבינוביץ: בחודש האחרון.

ג'מאל זחאלקה: אני שוב חוזר לנקודה שלי.

ג'מאל זחאלקה: הבעיה המרכזית של גובה ההכנסות היא שההכנסות הן יותר גדולות מההוצאות.

ג'מאל זחאלקה: זה במסגרת ההסכם.

ג'מאל זחאלקה: אני עכשיו חושב שצריך לשנות את ההסכם, כי הכנסת היא הריבון וחוצה ישראל הוא לא מדינה בתוך מדינה.

ג'מאל זחאלקה: זה אתם חייבים להפנים.

אהוד סביון: מספר המערערים, מספר אלה שפונים לוועדות ערר, זה מספר קטן לעומת שלוש מאות אלף חשבוניות שאנחנו שולחים בחודש.

אהוד סביון: בשנת 2004 היו ארבעת אלפים עררים בסך הכל בארבע ועדות ערר, בשנת 2005 זה כבר ירד לשלושת אלפים, והיום אנחנו בקצב של אלפיים.

אהוד סביון: זאת אומרת מדברים על צרכנים, שבאמת רוב צועק אבל זה מעט מאוד.

אהוד סביון: יש פה כמה שאלות שעלו, אולי בדקה האחרונה שנשארה אני אענה.

אהוד סביון: ראשית לגבי חבר הכנסת שעזב, לגבי בקעה, עומד להיפתח חיבור לבקעה-אל-גרביה.

אהוד סביון: יש בשורה ל"קול-אל-עראב".

אהוד סביון: כביש באמת בטיחותי.

אהוד סביון: אני אומר את זה בכל האחריות, ונבנה בסטנדרטים הכי גבוהים של בטיחות, כמות הרוגים, ועדיף שלא יהיו בכלל הרוגים, אבל כמות הרוגים זה חמישה הרוגים לשנה, למיליארד קילומטר, המספר בין הנמוכים בעולם, וזה בדוק.

אהוד סביון: לגבי הנושא הזה של פטור מארנונה, זה לא עניין שזה רק אנחנו וזה לא מונופול או משהו כזה.

אהוד סביון: פטור מארנונה, כל מי שבאמת רחוב או מסילת ברזל פטורים מארנונה,

ג'מאל זחאלקה: בחוק ההסדרים כתוב שהפטורים מארנונה הם כביש, מה שאמרת, ובסוף יש את המשפט כביש לרבות כביש אגרה.

ג'מאל זחאלקה: אני הגשתי הצעת חוק, למעט כביש אגרה.

ג'מאל זחאלקה: ואני חושב שחברה שמרוויחה מיליונים, חברה גדולה, אנחנו אזרחים, ביטלו את הפטורים לכל כך הרבה אזרחים עניים, יש טעם לפגם בזה שנותנים פטור לחברה כמו חוצה ישראל.

ג'מאל זחאלקה: זה פגע בהכנסות פוטנציאליות של עיריות עניות.

אהוד סביון: זה מודל שיתוף פעולה בין מגזר פרטי לציבורי, השקענו שישה מיליארד שקל בכביש.

אהוד סביון: הרווח הזה בנוי ומוכן להחזיר את החוב הגדול, לימים יותר רעים.

משה כחלון: אודי, אנחנו בעד רווח, אני לפחות בעד רווח ובעד ניהול חדשני ומודרני ולהרים את המשק, אני חס וחלילה לא נגד.

משה כחלון: רק שאלה שמציקה פה, ואתה לא משיב עליה.

משה כחלון: אם יסתבר לכם שיש לכם יותר הכנסות מהקנסות מאשר ההוצאות, איך תתייחסו לזה.

משה כחלון: אני מניח שהמקורות של חבר הכנסת זחאלקה הם מקורות טובים.

ג'מאל זחאלקה: הוא אמר לך את האמת, יש להם הכנסות יותר מהוצאות.

ג'מאל זחאלקה: זה אומר שהם חייבים עכשיו להוריד את זה.

ג'מאל זחאלקה: החוק מחייב אותם, החוק הגרוע הזה.

יהודה כהן: כתוב בחוק בדיוק מה המועדים ששר התחבורה ובאיזה תנאים שר התחבורה יכול להפחית.

יהודה כהן: שר התחבורה מוסמך ויכול להפחית, לא חברת דרך ארץ.

ג'מאל זחאלקה: אל תיכנס לעניין הטכני.

ג'מאל זחאלקה: האם מותר לכם לגבות מעל החזר הוצאות?

ג'מאל זחאלקה: מה תעשו עם הכסף?

יהודה כהן: התשובה היא דרך ארץ גובה תעריפים שנקבעו על ידי הרשות הממונה על פי החוק.

יהודה כהן: שר התחבורה, קודם כל דרך ארץ מדווחת לרשות הממונה, ויש בדיקה, וזה לא יומיים וזה לא ספקולציה, אפשר להוריד חמישים אחוז או שמונים אחוז או תשעים וחמישה אחוז.

יהודה כהן: יש בדיקה, בסוף הבדיקה הרשות הממונה, הכל לפי החוק, אתה אומר שלא לפי החוק, בדיוק לפי החוק.

יהודה כהן: הרשות הממונה תעביר לשר התחבורה, אם היא תמצא לנכון, את ההמלצה שלה, להפחית או להוסיף.

יהודה כהן: יכול להיות שיגיעו למסקנה שצריך להוסיף, אם ההוצאות עולות על ההכנסות.

יהודה כהן: שר התחבורה מוסמך לקבוע את השיעור של אותם, זה לא קנסות, וזה לא סתם נקרא פיצוי והחזר הוצאות.

יהודה כהן: ברגע ששר התחבורה יגיע למסקנה שהסכומים שניגבו עולים על הסכומים שהוצאו הוא יפחית, אם הוא ימצא לנכון לעשות את זה.

יהודה כהן: זה הכל.

יהודה כהן: עכשיו אני רוצה להגיד עוד משהו.

יהודה כהן: הרי החוק הזה חוקק על ידי הכנסת, זה לא חוק שאנחנו המצאנו אותו.

יהודה כהן: היה מכרז בינלאומי, החליטו להטיל על חברות פרטיות, בינלאומיות, אחריות לגביית כספים, וכדי, כמו שאמר מנכ"ל חוצה ישראל, כדי שהם בכלל ישתתפו במכרז קבעו כללים, קשים, הכללים הם קשים, שמי שלא משלם, קרא בדברי הכנסת ותראה, הרעיון הוא שמי שלא משלם נושא בהוצאות האכיפה, ולכן הסכומים הגבוהים האלה.

יהודה כהן: אפשר היה בקלות להעלות את האגרה.

משה כחלון: שני דברים מציקים לנו בעניין הזה.

משה כחלון: פעם אחת, כפי שאמרתי וחזרתי על זה עשר פעמים, הפער בין מה שמגיע לך על פי חוק ומה שאתה גובה על פי דין.

יהודה כהן: זה מוסדר בחוק.

משה כחלון: הדבר השני שחבר הכנסת זחאלקה העלה וכולנו פה, מה קורה עם האזרח?

משה כחלון: אתה אומר, מי שצריך לשלם ולא משלם, אתה יודע מה, גם חבר הכנסת זחאלקה, וגם אני איתך.

משה כחלון: מי שעבריין, צריך להיענש.

משה כחלון: אבל אנחנו מדברים על ציבור גדול, ואנחנו משתמשים בדואר, ואנחנו שולחים דואר לאזרחים, ואנחנו רואים כמה דואר חוזר אלינו, עבר כתובת, לא משך.

משה כחלון: איך אתם מתייחסים לאנשים האלה.

משה כחלון: אלה הבעיות הכי מהותיות.

יהודה כהן: יש לי תשובה קצרה לעניין הזה.

יהודה כהן: בית המשפט המחוזי בתל אביב כשבאה לפניו בדיוק הסוגייה הזאת, זה לא דבר חדש, והטענות על הסכומים וכו', לא מהיום.

יהודה כהן: בית המשפט המחוזי נתן את הדוגמא של הסופרמרקט ואמר למערערים, לאלה שטענו שהם לא קיבלו את החשבונית, הוא אמר אם אתה נוסע, או נכנס לסופרמרקט, והקופאי לא נמצא במקומו, אתה יוצא עם עגלה מלאה מצרכים והולך הביתה.

יהודה כהן: אתה לא חושב שאתה צריך לשלם בשביל זה?

יהודה כהן: התשובה היתה שם שהאיש לא קרא את השלט, היה שלט גדול שהנסיעה בכביש כרוכה בתשלום.

יהודה כהן: אותו איש דרך אגב נסע על הכביש הזה ששים ושתיים נסיעות, ולא שילם אף פעם אחת.

יהודה כהן: אבל הוא אמר שהוא לא ראה את השלט.

יהודה כהן: בפועל יש שני דברים.

יהודה כהן: לפי החוק במדינת ישראל, כל אזרח צריך לרשום את הבעלות של הרכב על שמו.

יהודה כהן: דבר שני, כל אזרח על פי החוק צריך לדווח על שינוי כתובת למשרד הרישוי, ואם הוא לא מדווח למשרד הרישוי הוא עובר עבירה פלילית.

יהודה כהן: זה שלא מעמידים אותו לדין זה בסדר, אבל יש גם עניין בטחוני בסיפור הזה.

יהודה כהן: כששוטר רואה נניח מכונית חונה חשודה הוא מתקשר ממסוף שלו למשרד הרישוי, הוא רוצה לדעת מי הבעלים והוא רוצה לדעת איפה הוא גר.

יהודה כהן: זאת הסיבה שבחוק יש חובה לשנות כתובת, אבל האנשים מתעלמים מזה.

יהודה כהן: אם באמת כל אחד היה משנה את הכתובת כשהוא היה עובר לכתובת חדשה אז המסמכים היו מגיעים אליו.

יהודה כהן: יותר מזה, היום בעקבות ההרתעה ובעקבות הסכומים הגדולים, שלפי דעתי הם השיגו תוצאה חיובית, אנשים שנוסעים על הכביש ולא מקבלים את החשבון מצלצלים לחברת דרך ארץ ושואלים למה החשבון לא הגיע ומה עם החשבון.

יהודה כהן: זה לא היה קודם וזה לא קורה בדו"חות חניה של העיריות.

ג'מאל זחאלקה: צריך להתרכז בנקודה המהותית של הכנסות מול הוצאות ובפיקוח פרלמנטרי, אנחנו צריכים למצוא דרך איך לפקח על העניין הזה.

יהודה רווה: יש פיקוח, הפיקוח הוא על ידי הרשות הממונה.

משה כחלון: עו"ד רווה, באמת פירטת לנו את החוק בהרחבה והרחבת את ידיעותינו בעניין הזה.

משה כחלון: תשובות לא קיבלנו, מה עושה אותו אזרח המסכן שלא קיבל את זה, ועוצרים אותו או לוקחים לו את האוטו.

משה כחלון: כי אם הסנקציות שלכם היו אפילו כפל קנס, אז אתה יודע מה, זה המחיר.

משה כחלון: אבל הוא נסע לפיקניק עם המשפחה או יש לו איזה אורח מחו"ל, אתה עוצר אותו בצומת נחשונים, אומר לו אדוני, רד מהאוטו.

משה כחלון: אנחנו מדברים פה על כוח שאני לא מתווכח עם זה, אני חושב שמה שהמדינה העניקה לכם, אתם יודעים מה, בצדק.

משה כחלון: אני באופן אישי, חבר הכנסת זחאלקה לא מסכים איתי, אני חושב שבצדק, אני חושב שמי שנוסע צריך לשלם.

משה כחלון: אבל הנושא הזה של האנשים שלא מקבלים את זה, אני חושב שלצד זה שקיבלתם כאלה סמכויות אתם צריכים לגלות או לאפשר לציבור, לפחות בקנסות הראשונים, בדו"ח הראשון או בדו"ח השני הרבה יותר גמישות,

יהודה רווה: מאפשרים את זה בפועל.

אהוד סביון: אנחנו קשובים גם לדיונים של הוועדה וגם בנושא הזה, אז מפרץ עקיפה אחד כנראה שעד סוף השנה, בצורה מאוד מסודרת, עם נתיב האטה ונתיב כניסה, שלא יהיה סיכון בטיחותי, זה כבר אושר על ידי המהנדסים, אז אנחנו עד סוף השנה נקים מפרץ עקיפה נוסף, כפיילוט, ואז אולי נוסיף עוד בדרך, בין שתי תחנות הדלק.

משה כחלון: אז יהיו לנו שני מפרצים.

ג'מאל זחאלקה: רק שאלה אחת, האמת היא אנחנו רוצים, אתה תמצא את הדרך, דרך ארץ כמובן, אנחנו רוצים לקבל תמונה עדכנית לעניין הכנסות מול הוצאות, כי על פי זה אנחנו יכולים לדבר, לנסות להשפיע בשביל להוריד את הקנסות.

ג'מאל זחאלקה: זה כל העניין בשלב זה.

ג'מאל זחאלקה: אחר כך אנחנו נעשה דיון, אני חושב שצריך לפתוח את התיק.

ג'מאל זחאלקה: לא יכול להיות מצב שבו החברה הזאת תתנהג כמדינה בתוך מדינה, סמכויות אכיפה שהן מעבר לכל פרופורציה, וקנסות מעבר לכל פרופורציה.

ג'מאל זחאלקה: צריך להכניס את העניין הזה למידתיות, שתהיה גבייה, אבל אני חושב שגם לאור הניסיון שנצבר, זה כבר הרבה שנים, לאור זה שהרבה אזרחים עשו מנויים, לאור זה שאנשים משלמים יותר היום, אז צריך, איך אומרים ,להרגיע את חברת דרך ארץ ולהכניס אותה למידתיות.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר שלא צריך לתת פרס, אני אומר אפילו קנסות לא יכול להיות בלי גבול או שזה יהיה פרוץ לגמרי.

ג'מאל זחאלקה: חוץ מזה, גם בהסדר עצמו אסור להם, אני חוזר שוב, חשוב שכולם ידעו, אסור לחברה הזאת לגבות מעבר להוצאות שלה לעניין הזה.

ג'מאל זחאלקה: אסור לה.

משה כחלון: תודה רבה, אנחנו צריכים לסיים.

משה כחלון: אני אסכם.

משה כחלון: וועדת הכלכלה תובעת מחברת דרך ארץ לשנות את נהלי גביית הקנסות על הפיגורים.

משה כחלון: אני חושב שצריכים לבחון את זה מחדש, למרות שהכל במסגרת החוק, בסמכויות שיש לכם, אני חושב שצריכים לבחון את זה מחדש.

משה כחלון: כפי שאמרתם, גם אם היו לכם יעדים אתם די קרובים ליעדים האלה, ואני חושב שגם אם תבחנו מחדש ולא תשיתו קנסות כאלה כבדים או הוצאות תפעול או איך שקוראים לזה זה לא יפגע בכם, להיפך.

משה כחלון: הדבר הבא שאני ממש תובע מכם, שלא ייווצר מצב שאתם גובים קנסות יותר מההוצאות שלכם, זו לא מטרת החברה.

משה כחלון: כפי שאמרתי, או לפחות רמזתי, אני אוהד של המפעל הזה שקוראים לו כביש 6 ואני בעד מפעלים לאומיים ואני חושב שזה חשוב.

משה כחלון: אבל לא יכול להיות שמדינת ישראל תעניק לכם רישיון למשהו מסויים ואתם תעשו עסק ממשהו אחר.

משה כחלון: אז שני הדברים האלה הם מאוד חשובים, ואני מבקש גם מיהודה כהן המנכ"ל להעביר לנו נתוני גבייה, להעביר לוועדה נתוני גבייה מול ההוצאות.

משה כחלון: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.