ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 23, 2006-07-04 10:30

גאלב מג'אדלה: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת בנושא: תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות) תיקון להגדרות "בניין גבוה" ו"בניין רב קומות", התשס"ו-2006.

גאלב מג'אדלה: נציגי משרד הפנים יציגו את הנושא, בבקשה.

שירי ברנד: מדובר בתיקון שהוא טכני, אנחנו משנים את גובה הבניין מ-12 מטר ל-13 מטר, בהגדרה של בניין גבוה, ומ-27 מטר ל-29 מטר בבניין רב קומות.

שירי ברנד: השינוי נובע מהשינויים הטכנולוגיים שעברו עלינו מאז התקנת התקנות.

שירי ברנד: בעבר, גובה קומה היה בסביבות 3 מטר, היום, בגלל כול המערכות הטכניות, בדרך כלל בונים את הבניין גבוה יותר ושמים תקרה אקוסטית, ברווח בין גובה הקומה לבין התקרה האקוסטית, עוברות מערכות טכניות.

שירי ברנד: לכן, אותם 20 סנטימטר שנוספו לכול קומה, הכנסנו במסגרת ההגדרה.

שירי ברנד: ללא הכנסת התיקון, יוצא שמבנים שהם בני ארבע קומות רק בונים את הקומה בגובה של 3.20 מטר ולא 3 מטר, עוברים את הגדרת מבנה גבוה והופכים לבניין רב קומות.

שירי ברנד: זה משנה את אותן ההנחיות, גם מבחינת בטיחות אש וגם מבחינת התקנות האחרות שחלות על הבניינים.

שירי ברנד: לכן, אנחנו מבקשים לתקן את ההגדרות על ידי הוספת אותו מטר, מ-12 מטר ל-13 מטר, ומ-27 מטר ל-29 מטר.

שירי ברנד: שינוי נוסף שעשינו, בהגדרה עצמה, המדידה נמדדת ביחס לקומה הגבוהה ביותר המיועדת לאכלוס.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת דב חנין, אודה לך מאוד אם תחליף אותי למשימה הזאת.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

דב חנין: גברתי, שאלה לפני שאנחנו ממשיכים בדיון, לתועלת חברי הכנסת שלא מכירים את תקנות התכנון והבנייה לפרטיהן.

דב חנין: המשמעות של התיקון שאתם מציעים היא בעצם הקלה.

דב חנין: זאת אומרת, גם בתים שהיום היו נחשבים לבתים גבוהים - הבתים הגבוליים שנחשבים לגבוהים - הם בעצם לא ייחשבו לבתים גבוהים, ובתים שהיו רב קומתיים אבל גבוליים, לא ייחשבו לכאלה.

דב חנין: מה ההשלכה המעשית מבחינת הוראות התכנון והבנייה שאתם מחייבים, ביחס לבניין גבוה וביחס לבניין רב קומות?

נירה בר אשר: ההשלכה הגדולה ביותר שיש לבניינים האלה היא של בטיחות אש.

נירה בר אשר: תקנות בטיחות אש בבניינים עוברות היום רביזיה, שינוי מהותי מאוד, הן נמצאות בשלב של נוסח משפטי במשרד המשפטים.

נירה בר אשר: התקנות אומרות, שבבניין רב קומות יהיו שני חדרי מדרגות מוגנים.

נירה בר אשר: בבניין גבוה יש חדר מדרגות מוגן אחד, בבניין רב קומות יש שני חדרי מדרגות מוגנים.

נירה בר אשר: זה דבר אחד.

נירה בר אשר: יש הבדל גדול, משמעותי ועצום בין בניינים גבוהים לבניינים רבי קומות בהיבט של בטיחות אש בבניינים.

נירה בר אשר: השינוי הזה תואם את הרביזיה שנעשתה בארבע השנים האחרונות בהיבט של בטיחות אש בבניינים.

נירה בר אשר: זאת ההשלכה הרצינית והעיקרית והתאמנו את עצמנו לשינוי הזה.

דב חנין: שאלה נוספת, מהן ההוראות הבטיחותיות המיוחדות שחלות על בניין גבוה להבדיל מבניין רגיל?

ליאורה לבקוביץ-זיידמן: בעיקר מרחקי המילוט והצורך בהעלאת חדר המדרגות לגג המבנה, כול חדר מדרגות שמגיע לגג, צריך לעלות לגג המבנה.

נירה בר אשר: לשני סוגי הבניינים צריך לספק רחבת היערכות.

נירה בר אשר: הרחבה היא שונה בגודל שלה, במידות שלה ובמרחק שלה מהבניין.

דב חנין: אני רוצה להבין, אתם אומרים שבבניין גבוה יש לנו דרישות אחרות לגבי רחבת בטיחות - -

נירה בר אשר: רחבת היערכות לרכב בטיחות והצלה.

דב חנין: רחבת היערכות לרכב בטיחות והצלה, שקיימות לגבי בניין גבוה ולא לגבי בניין רגיל.

דב חנין: זאת הוראה ראשונה.

דב חנין: מה זה מרחקי מילוט, על מה אנחנו מדברים?

נירה בר אשר: מרחק הליכה שאדם צריך לעבור מכול נקודה בדירה שלו ועד לדלת הכניסה לבניין.

נירה בר אשר: מאשר בניין רגיל, ולגבי בניין רב קומות - דרישות מחמירות יותר.

ליאורה לבקוביץ זיידמן: בבניין גבוה צריך להגיע למהלך מדרגות רגיל, לאפשר את השימוש בגג - - -

דב חנין: לא סולם, אלא ממש חדר המדרגות מסתיים בגג.

ליאורה לבקוביץ זיידמן: מבחינת עמידות אש ביחס בין בניין רגיל לבין בניין גבוה, עמידות האש של חומרי הבנייה, הרצפות, התקרות, המחיצות, הם משתנים בין בניין רגיל לבין בניין גבוה.

ליאורה לבקוביץ זיידמן: כאשר בבניין גבוה, בגלל מרחקי ההליכה והמרחק שצריך לעבור כל אדם, זה מחייב שעמידות האש של החומרים תהיה משמעותית יותר מאשר בבניין רגיל.

עמרי גלבאום: הבעייתיות של הנושא הזה היתה בשני מקרים, בבניינים בני ארבע קומות ובבניינים בני תשע קומות, כאשר התקנות הקודמות הגדירו, שגובה הדירה ברוטו 3 מטר.

עמרי גלבאום: מאז שתיקנו את התקנות הראשונות ועד היום, במקומות נטו שאנחנו בונים בנייה למגורים של 2.5 מטר מהתקרה ועד הריצוף, היום אנחנו לא מסוגלים לבנות, למרות שאפשר לבנות בגובה כזה של 2.5 נטו מכיוון שהיום בדירות צריך מיזוג אוויר, צריך לשים בידוד.

עמרי גלבאום: דבר שני, יש מרפסות שמש עם קפיצות, צריך להגביה את הריצוף הפנימי.

עמרי גלבאום: לכן, דווקא במקרים הגבוליים האלה, על מנת לא להפוך לעברייני חוק, בבניינים של 9 קומות ו-4 קומות, בגלל תקנה מיושנת, הדיירים הללו יקבלו גובה נמוך של הדירה שאפילו לא יוכלו להכניס תעלות למיזוג אוויר.

עמרי גלבאום: בכל מקרה, מספר הקומות לא השתנה ולכן לא גדל מספר המשתמשים.

עמרי גלבאום: מבחינה בטיחותית אנחנו עומדים באותו מספר משתמשים פר מבנה.

עמרי גלבאום: ז בכל מקרה, עקב הגדלת הגובה, לא שונו מספר הקומות, לא גדל מספר המשתמשים, עומדים באותו מספר משתמשים פר מבנה.

עמרי גלבאום: זה המינימום ההכרחי.

ישראל גודוביץ: אני רוצה לדעת, האם בחוק מצוין גובה הקומה?

שירי ברנד: כתוב גובה מינימלי, אין גובה מקסימלי.

ישראל גודוביץ: אז מה מצוין?

ישראל גודוביץ: המינימלי נשאר 2.5 מטר.

ישראל גודוביץ: אנחנו מדברים לשינוי, בעיקר בגלל כיבוי אש, לגובה הכולל, אבל זה לא מגביל, למשל מישהו רוצה גובה קומה 3.07 מטר, זה לא מגביל.

שירי ברנד: זה לא מגביל אותו.

שירי ברנד: גובה קומה מינימלי קבוע בחוק.

יעקב מרגי: אני מבין את הצורך בתקנות האלה.

יעקב מרגי: אני רוצה לשאול שאלה, מספר הדירות בבניין לא השתנה.

יעקב מרגי: אנחנו מפספסים פרמטר מרחק זמן מילוט, משתנה, כאן אתם לא מתייחסים לזה.

יעקב מרגי: אתם אומרים, יש צרכים לשיפור איכות הבנייה וכו', אנחנו מכניסים אלמנטים נוספים, אבל נשארו 4 קומות, השאלה, אם יש התייחסות לגובה?

יעקב מרגי: מחר אני יכול למצוא בניין בן ארבע קומות שגובל גם ל-16 מטר.

שירי ברנד: לא, הוא לא יכול.

שירי ברנד: קבענו כאן שזה מגיע עד 13 מטר.

שירי ברנד: התקנות קובעות עד 13 מטר.

שירי ברנד: התיאום עם רשות הכבאות הוא מוגבל.

שירי ברנד: התקנה קובעת גובה.

אהוד ענבר: אנחנו מצדדים בחוק הזה, למרות שחשבנו שאפשר לתת גמישות בנקודה נוספת, במבני רבי הקומות יש בעיה, בעיקר באזור המרכז, שלובי הכניסה הוא בדרך כלל 6 מטר.

אהוד ענבר: בצורה שזה מוצג כאן, יוצא שלובי הכניסה יהיה על חשבון קומת המגורים.

אהוד ענבר: לדעתי צריך לפתור את זה.

אהוד ענבר: לא להחשיב את לובי הכניסה במדידה.

שירי ברנד: מכיוון שמה שמנחה זה רשות הכבאות, ולה חשוב הגובה המקסימלי ולא אכפת לה אם זה שתי קומות או תשע קומות, אם אתה מגיע לגובה הזה, עשית לובי גבוה, תיכנס ויחולו עליך המגבלות וכול אותן נוהלי בטיחות שחלות על מבנה גבוה יותר.

יצחק אהרונוביץ': זה תיקון טכני, איפה הייתם עד היום?

יצחק אהרונוביץ': זה לא נולד פתאום.

נירה בר-אשר: התאחדות הקבלנים פנתה אלינו בעניין.

יצחק אהרונוביץ': אני בעד.

שרה מרום שלו: הגיוני מאוד להגדיל כול קומה ל-3.20.

שרה מרום שלו: אם מתקנים היום, למה לא להוסיף עוד 10-20 סנטימטר?

נירה בר-אשר: שירותי הכבאות יצעקו.

שרה מרום שלו: הדירות כל כך נמוכות, המבוגרים שבינינו לא רגילים לדירות נמוכות.

יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת שרה מרום-שלו אומרת, שלא תביאו בעוד שנה שנתיים ותבקשו עוד 20 סנטימטר.

שרה מרום שלו: נכון, אז אם כבר עושים את התיקון עכשיו, למה לא נגדיל עוד קצת?

שרה מרום שלו: חבל, אם כבר מתקנים, אפשר לקחת רזרבה של עוד 20 סנטימטר.

עידו בן-יצחק: מי שהתנגד לעניין הזה – כיבוי האש, הם הוזמנו ולא הגיעו.

עידו בן-יצחק: אני לא יודע אם אנחנו יכולים לקבל החלטה כזאת לפני שאנחנו שומעים את עמדתם.

נירה בר-אשר: שמענו במועצה הארצית את עמדת נציבות הכבאות – וזאת ההצעה שהם הסכימו להתפשר.

דב חנין: שתי שאלות מטרידות אותי.

דב חנין: יש איזון בין שני אינטרסים, מצד אחד, כולנו מעונינים שנחיה טוב יותר, אנחנו מעונינים שהתקרות תהיינה גבוהות יותר, שלא יהיה מצב, שמרימים את היד ומגרדים את התקרה.

דב חנין: יש לנו אינטרס להקל במידת האפשר.

דב חנין: מצד שני, ישנן שאלות אמיתיות של בטיחות, השאלה המרכזית היא שאלה של כיבוי אש.

דב חנין: אני מצטער שנציגי הכבאים לא נמצאים כאן כי אנחנו צריכים לשאול אותם שאלות חשובות, למשל, מבחינת הציוד הסטנדרטי שלהם, אנחנו מתקנים את כול התקנות, אני לא יודע מה אורך הסולמות של כבאית סטנדרטית.

דב חנין: האם כבאית סטנדרטית שמגיעה לבניין וערוכה היום להתמודד עם בעיה של בניין לא גבוה, עכשיו בניין גבוה יותר, ייחשב לבניין לא גבוה, יכול להיות שחסרים לכבאית הזאת מטר נוסף.

שירי ברנד: לכן זה בדיוק המטר שחסר להם.

שירי ברנד: נשאלה כאן השאלה, למה לא מגביהים יותר, זה בדיוק המטר שיש להם.

נירה בר-אשר: הנושא הזה נדון במשך מספר ישיבות בנציבות כבאות והצלה, כול השאלות האלה הועלו שם, זה תואם לציוד הכבאים ולרוח הדברים בנציבות כבאות והצלה.

נירה בר-אשר: עסקנו במשך מספר שנים לשינוי תקנות בטיחות אש – בתוך חצי שנה זה ייצא לציבור, הציבור מחכה לתקנות האלה – ההגדרות האלה תואמות לשינוי שהכנסנו בתקנות התכנון והבנייה בהיבט של בטיחות אש.

נירה בר-אשר: זה מה שהוסכם עליו עם נציבות כבאות והצלה.

דב חנין: אני רוצה לשאול אותך שאלה לגמרי פורמלית, את יכולה לומר לפרוטוקול, שכול השינויים שנעשים כאן מבחינת הגדלות, עומדים בשני תנאים - אל"ף, הם מקובלים על נציבות הכבאות.

דב חנין: בי"ת, הם מותאמים לרמות הציוד השונות שיש היום בידי שירותי הכבאות להתמודד עם בעיות של אש בבניינים?

נירה בר-אשר: כן.

חנא סוייד: מוצג כאן איזשהו תיקון טכני, יחד עם זאת, אני רוצה לשאול, איזה השלכות יש לתיקון הזה על חוקים אחרים?

חנא סוייד: למשל, עניין של חוק המהנדסים, מי רשאי לתכנן בניין גבוה, מי אינו רשאי?

חנא סוייד: אנחנו יודעים, שהיום, על-פי הכשרת המהנדס, הוא רשאי לתכנן בניין גבוה - - -

שירי ברנד: אבל ההגדרה שם של בניין גבוה היא לא בחקיקה, ההגדרה היא לצורך התקנות האלה בלבד.

חנא סוייד: מי אמר?

חנא סוייד: יש השלכה לזה.

חנא סוייד: כשאמרתי איזה מהנדס כן יכול לתכנן בניין גבוה, לא יכול לתכנן, עומסים של רעידות אדמה על בניינים, האם נתתם את הדעת על כך?

שירי ברנד: ההגדרה היא לצורך התקנות האלה, היא מוגדרת במטרים לתוך התקנות האלה.

חנא סוייד: זאת תשובה לא מספקת.

שירי ברנד: ההגדרה מוגדרת במטרים, לצורך סעיף זה, ההגדרה בחוק המהנדסים מוגדרת בקומות.

שירי ברנד: המבנה המתוכנן של ארבע קומות, יתכנן אותו מהנדס שמורשה לתכנן אותו, יעבור 13 מטרים, הוא יצטרך לתכנן את זה כבניין גבוה.

שירי ברנד: אם לא, יצטרך לתכנן כבניין רגיל.

שירי ברנד: המגבלות מוגדרות בחוק המהנדסים לפי מספר קומות, לא לפי מספר מטרים.

חנא סוייד: אני כמעט בטוח שתהיינה בעיות עם הדבר הזה.

יאנה זדנובסקי: בחוק כתוב, שהנדסאי יכול לתכנן בניין גבוה עד 12 קומות.

יאנה זדנובסקי: זאת אומרת, בהחלטה הזאת אנחנו פוסלים כמות של אנשים שרשאים לתכנן בניין או לחתום על התוכנית.

שירי ברנד: למה?

שירי ברנד: מספר הקומות לא משתנה, אנחנו רק אומרים, שגובה הקומה הוא לא 3 מטר.

יאנה זדנובסקי: צוין בהגדרה שהם רשאים לתכנן בניין עד 12 מטרים - - -

יעקב מרגי: את אומרת שזה מוגדר במטרים?

יאנה זדנובסקי: אני חושבת.

יעקב מרגי: את יודעת או חושבת?

חנא סוייד: זאת לא תקנה על אי בודד, זה חלק מחוקי התכנון והבנייה.

ליאורה זיידמן לבקוביץ: הוא יוכל לתכנן את אותם מבנים, שגובה הקומה יהיה כזה, שארבע קומות יתכנסו ל-12 מטר.

ליאורה זיידמן לבקוביץ: אנחנו לא פוסלים את היכולת שלו לתכנן את אותם מבנים.

ליאורה זיידמן לבקוביץ: אנחנו לא מגבילים את היכולת.

ליאורה זיידמן לבקוביץ: יזם, שיירצה לקחת הנדסי, בתוך מכלול השיקולים שלו צריך לקחת את אותו הנדסאי שיתכנן את המבנה, יכול להיות שייקח בחשבון את המגבלה של 12 מטר.

ליאורה זיידמן לבקוביץ: אבל בגלל המגבלה של הנדסאי, אנחנו לא עושים חיתוך גורף לכול הנושא של בטיחות.

חנא סוייד: זה לא רק לקחת הנדסאי או מהנדס זה לחשב את הבניין לכוחות של רעידות אדמה וכו'.

חנא סוייד: זה כבר לא שאלה של הנדסאי או מהנדס.

חנא סוייד: לא כול מבנה צריך לתכנן לכוח רעידות אדמה.

ליאורה זיידמן לבקוביץ: להיפך, אז זה מקל.

חנא סוייד: אני אומר שצריך לבדוק.

חנא סוייד: כאן נכנסת ההגדרה של בניין גבוה, לכן צריך לבדוק את זה.

חנא סוייד: התשובות אצלכם, אני מעלה את השאלות.

חנא סוייד: אם אתם אומרים, שזה לא רלוונטי - - -

דב חנין: חבר הכנסת סוייד מעלה שאלה נוספת שאני רוצה את תשובתכם.

דב חנין: ההגדרה שאנחנו מדברים כאן על תנאי ההיתר נוגעת כמובן לעניינים של בטיחות מהיבט של אש, אבל נוגעת גם לתנאים של בטיחות, למשל, מבחינת רעידות אדמה.

דב חנין: איפה אנחנו עומדים בהיבט הזה?

נתן חילו: בחוק המהנדסים מוגדר מבנה פשוט, שלהנדסאי מותר לתכנן, ומבנה עד ארבע קומות.

נתן חילו: ארבע קומות, עד אתמול היה 12 מטר, ממחר יהיה 13 מטר.

נתן חילו: המטר הזה מבחינת רעידות אדמה, כמעט ולא משפיע על נושא רעידות אדמה.

נתן חילו: לכן התחשיבים לא משתנים.

חנא סוייד: מאיפה יש לך את הביטחון הזה?

נתן חילו: אני מהנדס.

חנא סוייד: בכול זאת, גם אני מהנדס, לא הייתי בטוח כל כך.

נירה בר אשר: אינג'ינר נתן חילו חבר בוועדה לרעידות אדמה.

ישראל גודוביץ: כמה זמן לקח לכם לשנות את זה?

נירה בר אשר: שנתיים.

ישראל גודוביץ: חבר הכנסת מרגי העלה כאן שאלה נכונה, גם חברת הכנסת שרה מרום שלו, הם צודקים, כאדריכל וכמי שהיה מהנדס העיר תל-אביב, העניין של גובה קומה הוא מאוד משמעותי.

ישראל גודוביץ: ראשית, אני מוריד את הכובע שהצלחתם להוריד במטר את גובה הבניין.

ישראל גודוביץ: אני אומר זאת לא בציניות, אני יודע מה זה להילחם עם רשות כיבוי אש.

ישראל גודוביץ: אין לאף אחד מושג מה קורה שם.

ישראל גודוביץ: בעניין רעידות אדמה, אל תהיה מוטרד, אני אסביר לך אחרי הדיון.

דב חנין: רק הוא לא צריך להיות מוטרד או כולנו?

ישראל גודוביץ: אל תהיו מוטרדים, התוספת של מטר או שניים, אין לזה השפעה.

ישראל גודוביץ: ההשפעה היא על כול הוואי החיים שלנו, דירות גבוהות זה אחרת, כול הדירות הישנות בתל-אביב גבוהות.

ישראל גודוביץ: כולנו חיים את ההגבלות של כיבוי אש, שאתם, חברי הכנסת, יכולים לקרוא להם לכאן, יש לכם את הסמכות.

ישראל גודוביץ: פה הם לא יכולים לספר סיפורים.

יעקב מרגי: אם הם עשו צעד חשוב, למה לא לתת להם את הקרדיט?

ישראל גודוביץ: אמרתי, הכול חיובי, אבל שיבואו ויסבירו.

ישראל גודוביץ: למשל, מה שנאמר כאן לגבי גובה הלובי, קומות הלובי 6 מטר, אנחנו רוצים לחיות יפה, זה המקום לקרוא לכיבוי אש ולהוריד אותם מאותו סולם שאין לו מטר נוסף.

ליאורה זיידמן לבקוביץ: אני מזדהה עם מה שאמר מר גודוביץ, גם כיזם – כי משרד השיכון פועל כיזם, כמשווק – דווקא בגלל שהתקנה הזאת היא לא תקנה - - -

ישראל גודוביץ: לא אמרתי לבטל את זה, לקחת את זה ולקיים דיון בלי קשר לעניין הזה.

ליאורה זיידמן לבקוביץ: שלא ייווצר מצב שחוזרים אחורה.

עמרי גלבאום: לגבי הסעיף האחרון בהצעה, ביקשנו שהתקנות ייכנסו לתוקף מייד עם פרסומן ולא 30 יום לאחר הפרסום מכיוון שזה לטובת הציבור ואין צורך בהיערכות.

עמרי גלבאום: עדיף שהתקנות ייכנסו מייד עם פרסומן כי התקנה היא לטובת הציבור.

טארק אבו מאדי: אתם רוצים לתקן את התקנה הזאת על סמך כך שלשירותי הכבאות יש את הציוד הסטנדרטי.

טארק אבו מאדי: האם הציוד הזה יוצב בכול רחבי הארץ או רק בעיר אחת או שתיים?

נירה בר-אשר: אותו ציוד נמצא בכול מקום.

דב חנין: אני חושב שהשאלה מאוד רצינית ואת עונה מהר מדי.

דב חנין: עם כול הכבוד, נדמה לי שציוד אש שנמצא בערים הגדולות הוא שונה מאשר ציוד שנמצא בפריפריה ובכול מיני מקומות.

דב חנין: סוגי הבניינים שונים.

דב חנין: אבל גם בפריפריה יש היום בניינים, שעל פי התקנות האלה הם לא ייחשבו לבניינים גבוהים כי הם בניינים גבוליים של ארבע קומות, אולי ציוד האש שם שונה.

שירי ברנד: מכיוון שהתקנות האלה מתואמות עם שירותי הכבאות, אנחנו מניחים שהם בדקו את העניין.

שירי ברנד: מתוך הנחה, שאם לשירותי הכבאות לא היה הציוד המתאים, כנראה שהם היו מתנגדים.

שירי ברנד: כמו ששמענו קודם, לא קל לשנות את דעתם של שירותי הכבאות.

ליאורה לבקוביץ זיידמן: אם יש אפשרות להחמרה, הם יעדיפו לא לקחת את הסיכון.

ליאורה לבקוביץ זיידמן: במקרה הזה, הם היו מוכנים ללכת לקראת, היו כוונות להגמיש את גובה קומה, חזקה עליהם, שהם אנשי המקצוע ויכולים לעמוד מאחורי ההסכמה הגורפת לשינוי התקנות.

יחזקאל לביא: נכון לנתוני נציבות כבאות והצלה, נושא של סולמות הידראוליים, שהוא חיוני לתקנות האלה - הוא בעייתי, מיקומם של הסולמות הללו איננו בכול התחנות, בגבהים שנדרשים ישנה בעיה עם זה, צריך להיות נאמן למה שקורה בשטח.

דב חנין: גבירותי ורבותיי, אני רוצה לסכם את הדיון בצורה כזאת.

דב חנין: בשבוע הבא אנחנו מארחים את נציב כבאות ארצי, אני מציע, לאחר שקיימנו את הדיון היום, את ההצבעה והסיכום הסופי נדחה לאותו מועד, שאז נוכל לשמוע התייחסות נקודתית לעניין הזה.

דב חנין: הייתי שמח, שלקראת הדיון הבא תהיה התייחסות גם לסוגיית רעידות האדמה והמוכנות של מבנים שונים מבחינת תנאי היתר רעידות אדמה.

דב חנין: שוב, אני מניח, כפי שאתם אומרים, שאכן ההפרשים לא עושים את ההבדל, אבל הייתי רוצה לקבל תשובה מוסמכת בעניין הזה ואז נוכל לקבל את ההחלטה בראש שקט.

דב חנין: תודה רבה, הישיבה נעולה.