ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 37, 2006-07-03 11:00

משה כחלון: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

משה כחלון: על סדר-היום תקנות התכנון והבניה (הקמת מתקן גז בלחץ נמוך מאוד), התשס"ו-2006, ותקנות משק הגז הטבעי (תכנית עבודה לרשת חלוקה), התשס"ו-2006.

משה כחלון: לפי סעיף 25(ה), שר הפנים, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, יתקין תקנות לעניין אופן הגשת תכנית עבודה לרשות הרישוי לעניין הפרטים שיש לכלול.

משה כחלון: לשם כך התכנסנו.

משה כחלון: אני מבקש מנציגי משרד הפנים להציג.

משה כחלון: לאחר מכן נציגי משרד התשתיות, ולאחר מכן האורחים.

משה כחלון: אנחנו דנים כרגע בתקנות משק הגז הטבעי (תכנית עבודה לרשת חלוקה), התשס"ו-2006.

משה כחלון: דוד פילזר: דוד פילזר, מנהל אגף להנחיות ולתקנות תכנון ובניה במשרד הפנים.

משה כחלון: חוק משק הגז, התשס"ב-2002, מדבר על הסדרים מיוחדים כדי להכניס בצורה טובה, יעילה ובטיחותית, גז טבעי למשק הישראלי.

משה כחלון: החוק מאפשר לשר הפנים להתקין תקנות לעניין תכנית עבודה לרשת חלוקה – זה מתוקף חוק משק הגז; לעניין הקמת מתקן גז בלחץ נמוך זה מתוקף חוק משק הגז וחוק התכנון והבניה.

משה כחלון: התבצעה עבודה משותפת של משרד הפנים והמשרד לתשתיות לאומיות.

משה כחלון: התחלנו לפני יותר משנתיים, קרוב לשלוש שנים, בתקנות האלה – הן נדונו בוועדת משנה של המועצה הארצית ובמליאת המועצה הארצית.

משה כחלון: לשר הפנים יש חובת התייעצות עם המועצה הארצית, המועצה נתנה את הסכמתה, ושר הפנים העביר את התקנות לוועדה וביקש את אישור הוועדה, כמתחייב על-פי החוק.

משה כחלון: עורכת-דין שירה ברנד, שמלווה את התקנות האלה במשרד מבחינה משפטית, תציג אותן.

משה כחלון: שירה ברנד: עורכת-דין שירה ברנד.

משה כחלון: אגיד כמה מילים לרקע.

משה כחלון: התקנות הן מתוקף חוק משק הגז הטבעי, כשהחוק למעשה מסדיר את אופן הולכה וחלוקת הגז הטבעי.

משה כחלון: אנחנו נדבר פה במונחים שיהיו ברורים לכולם.

משה כחלון: ברור לנו שכמו כל מתקן תשתית, יש פה איזושהי מערכת היררכית.

משה כחלון: יש לנו את הצינורות העבים יותר – שבהם הגז עובר בלחץ גבוה מאוד; אחר כך הוא עובר ללחץ נמוך יותר, ואחר כך עובר ללחץ נמוך מאוד.

משה כחלון: במונחים שלנו, הולכה זה הלחץ הגבוה ביותר; אחר כך אנחנו עוברים לחלוקה, ומתחת ברמה היותר נמוכה זה לחץ נמוך מאוד.

משה כחלון: מתקני ההולכה מוסדרים בתקנות התכנון והבניה (רישוי מתקני גז טבעי), והם תואמים את הוראות תכנית המתאר הארצית.

משה כחלון: התקנות שעומדות היום בפניכם הן שתיים: אחת מתייחסת לחלוקה, שזה שלב הביניים, והתקנות של הלחץ נמוך מאוד מתייחסות ממש ללחץ הנמוך ביותר שמגיע כבר ישירות למונה בבניין הספציפי של מקבל השירות.

משה כחלון: אם נתחיל בחלוקה, החוק היום קובע הוראה כללית שרשות הרישוי יכולה לתת היתרים לחלוקה, ומה שבאות התקנות היום להסדיר זה בשתי רמות.

משה כחלון: רמה אחת היא תוכנית עבודה, שהיא תיתן את הרקע הכללי למיקום המדויק של אותם צינורות חלוקה, ואחר כך מכוח זה אפשר יהיה לתת היתרי בנייה לפי אותם מיקומים שמסומנים בתוכנית העבודה.

משה כחלון: לרמה הזאת אנחנו קוראים הוועדה המחוזית, אבל מי שיושב שם זה רשות הרישוי לגז, שמורכבת מיושב-ראש הוועדה המחוזית, מתכנן המחוז ומהנדס הוועדה המקומית הרלוונטית שבתחומה עוברת אותה מערכת הולכה.

משה כחלון: לאחר שהם יאשרו את תוכנית העבודה אפשר יהיה למעשה לתת את ההיתרים, שאותה רשות רישוי נותנת, לבצע את עבודות ההקמה בפועל של אותה מערכת חלוקה.

משה כחלון: בשלב השני, נגיע לתקנות הנוספות.

משה כחלון: לכן ביקשנו לדון קודם כול בתקנות משק הגז הטבעי (תכנית עבודה לרשת חלוקה), למרות שמלכתחילה בסדר-היום של הוועדה זה היה הפוך.

משה כחלון: בשלב השני אנחנו מגיעים לשלב של הלחץ נמוך מאוד, שזה כבר ברמת הוועדה המקומית – שם יושבת רשות הרישוי המקומית, שמורכבת מיושב-ראש הוועדה המקומית ומהנדס הוועדה המקומית, והם נותנים את ההיתרים ממש כבר ברמה של הלחץ הנמוך מאוד שמגיע עד המונה בכניסה למגרש הספציפי.

משה כחלון: זה הרקע הכללי.

משה כחלון: חנא סוויד: תוכנית עבודה זה במובן של תוכנית פריסה.

משה כחלון: שירה ברנד: נכון.

משה כחלון: יש בתקנות התייחסות ספציפית, בפרטי הסעיפים הקטנים, מה בדיוק כוללת אותה תוכנית עבודה, ומלבד זאת יש מפרט.

משה כחלון: המפרט הוא המפרט הטכני שעליו אחראי משרד התשתיות – שזה בנושא הגז עצמו, הסכנות שלו וכל נושא הבטיחות שסובבת את העניין.

משה כחלון: על התחום הזה אחראי ממונה של משרד התשתיות, שיתן את הסקירה הטכנית הזאת.

משה כחלון: נועם בריימן: עורך-דין נועם בריימן, יועץ משפטי, רשות הגז הטבעי.

משה כחלון: רשות הגז הטבעי במשרד התשתיות היא הגוף שאחראי, בין היתר, על נושא הבטיחות בגז טבעי.

משה כחלון: במסגרת זאת מאשרים מנהל הרשות והממונה על הבטיחות ברשות, מפרטים, שאלה התוכניות ההנדסיות להקמת מתקני גז טבעי.

משה כחלון: מתקני גז טבעי זה בעצם כולל הכל – במערכת ההולכה וברשת החלוקה – הכל זה אומר עד למונה של הצרכן: כל התשתית הפיזית – בין אם זה תחנות גז ובין אם זה צנרת גז – את הכל הרשות מאשרת.

משה כחלון: התקנות כאן אומרות שכאשר כל בעל רישיון בא לסגור את ההיבטים הסטטוטוריים של תוכניות עבודה – את כל אופן ההנחה – הוא כבר צריך לבוא עם תוכנית הנדסית מאושרת מרשות הגז, כשהיא בדקה את המאפיינים ההנדסיים של המתקנים שבעל הרישיון מבקש להקים.

משה כחלון: אם יש שאלות נוספות, בשלב הזה נתייחס, ואם לא – נתחיל בהקראת התקנות.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון: האם יש מישהו מן האורחים שמתנגד לתקנות הללו?

רונן ריינגולד: עורך-דין רונן ריינגולד, משרד התקשורת.

רונן ריינגולד: אנחנו מתנגדים לתקנות בנוסחן הנוכחי.

רונן ריינגולד: יש לנו שתי בעיות עיקריות.

רונן ריינגולד: ההערה הכללית הראשונה היא שהתקנות עוסקות גם ביחסי הגומלין בין תשתיות הגז לבין תשתיות התקשורת, אלא שאנחנו לא היינו שותפים לתהליך בכלל.

רונן ריינגולד: לאה ורון: זה לא מעניין את הוועדה.

רונן ריינגולד: מעניין את הוועדה אם יש לכם איזשהן הערות ספציפיות.

רונן ריינגולד: יש לי גם הערה ספציפית, אבל ההערה העיקרית היא שאני לא מבין היום – משום שאני הייתי מודע לתקנות האלה רק בסוף השבוע שעבר – מה ההשפעה של אותן תקנות על מפעילי התקשורת.

רונן ריינגולד: אין לי את הפידבק הנכון לתת לוועדה, ואני חושב שיחסי הגומלין בין הגז לתקשורת מאוד רלוונטיים לעניין התקנות האלה.

רונן ריינגולד: היו"ר משה כחלון: האם אתה חושב שאנחנו האמצעי לתאם ביניכם?

רונן ריינגולד: אתה בא לבקש מאתנו לא לאשר תקנות, כאמצעי להגיע - - - אתי בנדלר: אני מבקשת לדעת.

רונן ריינגולד: הנחיות היועץ המשפטי לממשלה בדבר חקיקת משנה לא מתייחסות להתייחסות של משרד אחר – ככל שבחקיקת משנה יש השפעה על פעילות משרד אחר; זה הועבר למשרד התקשורת?

רונן ריינגולד: שירה ברנד: אינני יודעת אם זה הועבר למשרד התקשורת, למיטב ידיעתי לא הועבר.

רונן ריינגולד: חשבנו שנגיע לכך בדיון על הסעיף הספציפי, אבל המנגנון שהוקם פה אומר שבאותה תוכנית של מערכת חלוקה ישנו סעיף שקובע את רשימת הגופים שצריכים להעיר.

רונן ריינגולד: רונן ריינגולד: סליחה.

רונן ריינגולד: יש לי בעיה גם עם סעיף ספציפי, אני אעלה אותה כאשר יקריאו, ונדון לגופו של עניין.

רונן ריינגולד: ההערה הזאת היא כללית, אני מדבר על אספקט יותר כללי שאני לא יודע להתייחס לתקנות האלה כמכלול ואת ההשפעה שלהן על חברות התקשורת.

רונן ריינגולד: יש לי גם הערה אחרת לגבי העניין שאת מזכירה, אבל אעלה אותה בהמשך.

רונן ריינגולד: חנא סוויד: אולי זה מתקשר לכך שהנחת קווי גז וחלוקה לא נעשית בשטח פתוח במובן שזאת קרקע בתולה.

רונן ריינגולד: יש כל מיני מערכות קיימות: מערכות תקשורת לצורך העניין, חשמל, וכו'.

רונן ריינגולד: האם יש התייחסות מפורטת לעניין הזה וכן התייחסות לגבי פיצויים?

רונן ריינגולד: אם צריכים להוציא, להעתיק, מרכיבי תשתית אחרים, האם יש התייחסות לעניין הזה?

רונן ריינגולד: עניין של נסיגות של בנייה או פיתוח מהקווים האלה – האם הדברים האלה כלולים כאן?

רונן ריינגולד: שירה ברנד: יש התייחסות כבר בחוק.

רונן ריינגולד: ההתייחסות שאתה מדבר עליה כבר קיימת היום בחוק משק הגז, לגבי פיצויים.

רונן ריינגולד: אנחנו מדברים היום על התקנות, שהן יותר אופרטיביות, איך בפועל יוציאו את אותו היתר.

רונן ריינגולד: חנא סוויד: האם נסיגות כבר קיימות בחוק?

רונן ריינגולד: שירה ברנד: גם פה בתקנות כבר כתוב – אנחנו מדברים על מרחק של 10 מטרים.

רונן ריינגולד: זה לא קבוע בחוק, אבל הפיצויים קבועים בחוק.

רונן ריינגולד: בתקנות אנחנו מדברים על רדיוס של 10 מטרים מסביב לאותו מתקן.

רונן ריינגולד: חנא סוויד: ואם מדובר בצינור?

רונן ריינגולד: שירה ברנד: כן, בצינור, או מה שלא יהיה.

רונן ריינגולד: חנא סוויד: אם זה בצינור, אי-אפשר לדבר על רדיוס.

רונן ריינגולד: שירה ברנד: מרחק, אבל ההגדרה פה היא רדיוס, זה נכון.

רונן ריינגולד: זה למעשה הוויכוח, אם לפרוט אותו בפרוטות, בינינו לבין משרד התקשורת, כי את כל התשתיות צריך לפרט ולכל בעלי התשתית אנחנו צריכים לפנות.

רונן ריינגולד: זה בדיוק מה שבאות התקנות לעשות – לחייב את אותה רשות רישוי לפנות לאותם בעלי תשתיות ולקבל את התייחסותם.

רונן ריינגולד: זאת מטרת התקנות האלה, ולכן אני מופתעת שדווקא משרד התקשורת – שאנחנו באים ומחייבים לפנות אליו – הוא זה שבא ומעלה את הטענות כנגד.

רונן ריינגולד: רונן ריינגולד: אני לא מבין את ההשלכות של התקנות על תחום התקשורת בכלל.

רונן ריינגולד: זאת הבעיה.

רונן ריינגולד: היו"ר משה כחלון: מתי קיבלת את התקנות?

רונן ריינגולד: רונן ריינגולד: בסוף השבוע שעבר.

רונן ריינגולד: את החומר העברנו לחברות התקשורת אתמול, מן הסתם – לפידבקים.

רונן ריינגולד: היו"ר משה כחלון: כמה זמן דרוש לכם?

רונן ריינגולד: רונן ריינגולד: אני לא יודע להעריך.

רונן ריינגולד: שבועיים.

רונן ריינגולד: היו"ר משה כחלון: הבעיה היא שאנחנו נכנסים לפגרה.

רונן ריינגולד: רונן ריינגולד: ייקח יומיים להרים טלפונים לשאול אם למישהו יש התייחסות ספציפית, או שהוא רוצה בעצמו לבוא לוועדה ולהעלות את אותה עמדה.

רונן ריינגולד: היו"ר משה כחלון: אנחנו נציף את הבעיות.

רונן ריינגולד: בבקשה.

רונן ריינגולד: שוקי שטרן: שוקי שטרן, מנהל רשות הגז הטבעי.

רונן ריינגולד: אני אתייחס בעקיפין לסוגיות שמועלות על-ידי משרד התקשורת, ואני אתחיל ברמה היותר כללית.

רונן ריינגולד: אנחנו צריכים לדעת איפה עומד היום נושא הקמת תשתיות של הגז הטבעי.

רונן ריינגולד: אנחנו לא מתחילים היום להקים תשתיות של גז טבעי.

רונן ריינגולד: הקמת תשתיות של גז טבעי החלה בשנת 2003.

רונן ריינגולד: יש תיאומים החל משנת 2003 עם כל בעלי התשתיות שנוגעות בדבר, כולל תקשורת – לשביעות רצון או לא לשביעות רצון, ואיזה סוגיות עולות, זה נושא נפרד, אפשר להעלות אותו גם כן ולדבר עליו, ואם רוצים – גם באריכות.

רונן ריינגולד: היום מוקמת מערכת הולכה במדינת ישראל – לא הלחץ הנמוך – הלחץ הגבוה, שההשפעה שלו על תשתיות היא השפעה לעתים ניכרת, ויש תיאומים עם כל הגורמים הנוגעים בדבר – החל מתשתיות ביוב וגמור בתשתיות חשמל, בזק, תקשורת ואחרים.

רונן ריינגולד: אתי בנדלר: הוא מדבר כרגע על מערכת ההולכה.

רונן ריינגולד: שוקי שטרן: זאת מערכת ההולכה, וההסדרים האלה מתקיימים בפועל בשטח.

רונן ריינגולד: בעניין שעולה היום – ויש בתקנות התייחסות לתיאומים עם בעלי תשתיות אחרות – עולה סוגיה ספציפית האם פונים גם לרמה מסוימת של משרד התקשורת לתיאום תשתיות, או שפונים לבעלים ומפעילי תשתיות תקשורת בלבד.

רונן ריינגולד: אני מציע שמשרד התקשורת יגיד לנו מה המלצתו בעניין, והוועדה המכובדת תקבל החלטה האם לשנות את התקנה שנמצאת בפניכם, אם לאו.

רונן ריינגולד: היו"ר משה כחלון: נתייחס לסעיף ספציפי.

רונן ריינגולד: שוקי שטרן: זה לא נושא שאנחנו מתחילים היום, וגם לא נגמור מחר כנראה.

רונן ריינגולד: היו"ר משה כחלון: מה שגורם לי לקושי זאת ההערה הכללית שאין תיאומים, אבל פה אני שומע שיש תיאומים.

רונן ריינגולד: שירה ברנד: מטרת התקנות היא לערוך את התיאום, זה בדיוק מה שעשינו בתקנות.

רונן ריינגולד: קבענו חובת תיאום ואף הגבלנו בזמנים, אז לבוא ולהגיד שאין תיאום – זה בדיוק ההיפך ממה שאומרות התקנות.

אתי בנדלר: זה לא מה שהוא אמר.

אתי בנדלר: הוא אמר שבשלב גיבוש התקנות, ההערות לא עברו לעיונם.

אתי בנדלר: זה מה שאני הבנתי ממנו.

אתי בנדלר: רונן ריינגולד: יכול להיות שיש בעיות, אבל יכול גם להיות שאין.

אתי בנדלר: נועם בריימן: יש נציג משרד התקשורת במועצה הארצית.

אתי בנדלר: הנושאים עוברים דרך שם.

אתי בנדלר: חנא סוויד: אבל זאת רמה אחרת.

אתי בנדלר: במועצה הארצית לא דנים בזה.

אתי בנדלר: במועצה הארצית דנים בחלוקה בתמ"א 37, כך שזה לא רלוונטי.

אתי בנדלר: אני רציתי דווקא להוסיף את הרובד של הרשויות המקומיות – רוצים לפתח מערכת חלוקה ענפה בתוך היישובים.

אתי בנדלר: מה קורה?

אתי בנדלר: אתי בנדלר: זה מהנדס הרשות.

אתי בנדלר: נועם בריימן: אני מציע שנתחיל לקרוא את התקנות, נראה אם יש בעיות ספציפיות נקודתיות שצפות.

אתי בנדלר: אתי בנדלר: אולי שיציגו באופן כללי את התקנות – מה הן אומרות, מה העקרונות שמנחים את התקנות האלה.

אתי בנדלר: שירה ברנד: יש לנו שתי רמות של תקנות.

אתי בנדלר: אלה שמדברות על החלוקה אמורות להיות דומות אבל הן לא ממש דומות לתוכנית מפורטת שקיימת.

אתי בנדלר: הן אפילו יותר מפורטות מתוכנית מפורטת רגילה.

אתי בנדלר: הן מראות בדיוק את אותם ייעודי קרקע שבהם עובר הקו, התייחסות לכל ייעוד וייעוד אם צריך, וזה בדיוק החלק שאנחנו מדברים עליו – במקום להפקיד את התוכנית ולפרסם אותה בציבור, מה שעושים בתוכנית מתאר מפורטת, אנחנו פונים לכל הגורמים הרלוונטיים, מציגים בפניהם את מסמכי התוכנית ומאפשרים להם תגובה והערות.

אתי בנדלר: הערותיהם לאחר מכן צריכות להידון במסגרת אותה רשות רישוי לגז, שצריכה להחליט אם לאשר את התוכנית הזאת - זה נקרא תוכנית עבודה, זה לא נקרא תוכנית מפורטת – לאשר את תוכנית העבודה, באילו תנאים ואילו מההערות מוטמעות בתוכנית בדרך כזאת ואילו בדרך אחרת.

אתי בנדלר: זה למעשה הליך החלוקה.

אתי בנדלר: לאחריו מגיע הליך מתן ההיתר, שהוא מאוד מאוד דומה להליך מתן היתר בנייה רגיל.

אתי בנדלר: למעשה, הסעיפים הרלוונטיים – ככל שהם רלוונטיים – הועתקו מתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר תנאיו ואגרות), גם ביחס ללחץ נמוך מאוד וגם ביחס למתקני החלוקה.

אתי בנדלר: אלה סעיפים מאוד דומים, בקיזוז ההערות שלא רלוונטיות לעניין, אבל המערכת היא פחות או יותר אותה מערכת.

אתי בנדלר: בדומה לתוכנית מפורטת – הרי אם לא היינו פה היום עם התקנות, מה היו עושים?

אתי בנדלר: היו עושים תוכנית, מפקידים אותה, ומשרד התקשורת היה נותן את התנגדותו – בדיוק כמו כל גורם אחר.

אתי בנדלר: פה, לטעמי, היטיבו עמו כי קבעו חובה להודיע לו.

אתי בנדלר: לא זכות.

אתי בנדלר: יש חובת הודעה אליו, ויש את ההזדמנות להתייחס ולהעיר את ההערות.

אתי בנדלר: היו"ר משה כחלון: גברתי, בבקשה להתחיל לקרוא את התקנות.

אתי בנדלר: נציג משרד התקשורת, בנושא ספציפי שלגביו אתה רואה בעייתיות – נא לציין.

אתי בנדלר: בבקשה.

אתי בנדלר: שירה ברנד: אנחנו מדברים על תקנות משק הגז הטבעי (תכנית עבודה לרשת חלוקה).

אתי בנדלר: תקנות משק הגז הטבעי (תכנית עבודה לרשת חלוקה), התשס"ו – 2006 בתוקף סמכותי לפי סעיף 25(ה) לחוק משק הגז הטבעי, התשס"ב-2002(1) (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הגדרות 1.

אתי בנדלר: בתקנות אלה - "מודד מוסמך" –מודד בעל רשיון לפי פקודת המדידות (2);" למעשה, ההגדרות הן אותן הגדרות כפי שכבר מופיעות בחוקים אחרים – כל הגדרה לפי החוק הרלוונטי.

אתי בנדלר: "מיתקן בטחוני" – כהגדרתו בסעיף 159 לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה – 1965(3) (להלן – חוק התכנון והבניה); "מיתקני תשתית" – דרכים ומסילות ברזל לסוגיהן, קוי תשתית ובכלל זה קוי חשמל, קוי גפ"מ, כימיקלים ודלק לסוגיהם, חומרים מסוכנים, קוי תקשורת, קוי מים, קוי ביוב וניקוז ומיתקנים המשרתים אותם;

משה כחלון: מה ראשי התיבות של גפ"מ?

נועם בריימן: גז פחמני מעובה – הגז שבבית.

נועם בריימן: חנא סוויד: יש היום אסכולה שמוסיפה שטחים פתוחים לתשתיות.

נועם בריימן: איך אתם מתייחסים לזה?

נועם בריימן: שירה ברנד: שטחים פתוחים הם עדיין לא תשתיות.

נועם בריימן: חנא סוויד: היכן שיש שמורת טבע.

שירה ברנד: זה לא בהגדרת תשתית.

שירה ברנד: זה בייעוד קרקע.

שירה ברנד: חנא סוויד: אבל בביוב, בתשתיות אחרות, כן יש חובה לתאם.

שירה ברנד: שירה ברנד: לתאם בוודאי, אבל זה לא מתקן תשתית.

שירה ברנד: נועם בריימן: תיאום זה בשלב אחר.

שירה ברנד: בהמשך יש התייחסויות לתיאומים גם עם רשויות, שמורות טבע.

שירה ברנד: שירה ברנד: "מתכנן מחוז" – כמשמעו בסעיף 8 לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה – 1965(3) (להלן – חוק התכנון והבניה); "צו הבטיחות" – צו הגז (בטיחות ורישוי) (מיתקנים לחלוקת גז טבעי), התשנ"ט-1999(4); "רשות הגז הטבעי" – כמשמעותה בפרק ו' לחוק; - זה חוק משק הגז.

שירה ברנד: "רשות הרישוי לגז" – רשות הרישוי למיתקני גז טבעי כמשמעותה בסעיף 119ו' לחוק התכנון והבניה; - כשאלה הם: יושב-ראש הוועדה המחוזית, מתכנן המחוז ומתכנן הוועדה המקומית.

שירה ברנד: "רשות נחל" – כמשמעותה בסעיף 2 בחוק רשויות נחלים ומעיינות, התשכ"ה- 1965(5); "רשות ניקוז" – כמשמעותה בחוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות, התשי"ח - 1957(6); "תכנית" – כהגדרתה בחוק התכנון והבניה; "תוכנית מקומית" – תוכנית מתאר מקומית או תוכנית מפורטת, או תוכנית הכוללת הוראות של תכנית כאמור.

משה כחלון: חברי הכנסת, אני רוצה להעלות להצבעה את סעיף 1.

משה כחלון: הגדרות.

משה כחלון: האם יש הערות לסעיף?

משה כחלון: אין.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה סעיף 1 נתקבל.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון: סעיף 1.

משה כחלון: הגדרות, אושר פה אחד.

משה כחלון: שירה ברנד: הגשת תכנית העבודה 2.

משה כחלון: תכנית עבודה תוגש לרשות הרישוי בידי אחד מאלה: (1) מדינת ישראל או מי שמונה מטעמה לצורך זה; (2) בעל רשיון; (3) צרכן גז טבעי, לגבי מיתקן גז לצריכה עצמית.

משה כחלון: אני מעמיד את סעיף 2 להצבעה.

משה כחלון: אין הערות לסעיף 2.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה סעיף 2 נתקבל.

משה כחלון: סעיף 2 אושר פה אחד.

משה כחלון: שירה ברנד: קנה מידה ומפת מדידה 3.

משה כחלון: (א) תשריט תכנית עבודה יוגש בקנה מידה שלא יפחת מ- 1:250; ואולם רשות הרישוי רשאית לקבוע קנה מידה שונה בהתחשב בתנאים המקומיים וברמת הפירוט הדרושה לדעתה.

משה כחלון: תשריט תכנית העבודה ייערך על גבי מפה מצבית שערך מודד מוסמך; המודד יאשר על גבי התשריט שהנתונים המופיעים בו נבדקו בידו שישה חודשים, לכל המוקדם, לפני הגשתו לרשות הרישוי לגז.

משה כחלון: אני מעמיד להצבעה את סעיף 3(א) ו-(ב).

משה כחלון: אין הערות.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה סעיף 3 נתקבל.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון: סעיף 3 אושר פה אחד.

משה כחלון: שירה ברנד: תחום תכנית העבודה 4.

משה כחלון: תכנית עבודה תחול על שטח שלא יקטן מהתחום שמוטלות עליו מגבלות על השימוש בקרקע כאמור בתקנה 6(2).

חנא סוייד: לא ברור לי.

חנא סוייד: שירה ברנד: תוכנית עבודה – אנחנו מגדירים למעשה את התחום, מה שאנחנו קוראים בשפה התכנונית "הקו הכחול", התחום של אותה תוכנית.

חנא סוייד: אנחנו מגבילים אותו שלא יהיה קטן מ – ותכף תראה את סעיף 6 שמדבר על מה זה צריך לכלול בפנים.

חנא סוייד: הוא צריך להיות לפחות בגודל שיכיל את כל הפירוט של סעיף 6.

חנא סוייד: היו"ר משה כחלון: אני מבקש להעמיד את סעיף 4 להצבעה.

חנא סוייד: יש הערות?

חנא סוייד: – אין.

חנא סוייד: מי בעד?

חנא סוייד: מי נגד?

חנא סוייד: ה צ ב ע ה סעיף 4 נתקבל.

משה כחלון: סעיף 4 אושר, פה אחד.

שירה ברנד: סימון יעודי הקרקע ומגבלות 5.

שירה ברנד: בתכנית עבודה יסומנו ייעודי הקרקע שבתחומה כמפורט להלן: (1) השטח המיועד לרצועת צינור גז לרשת החלוקה יסומן בצבע צהוב ורוחבו יצוין בתכנית; (2) השטח שמוטלות עליו מגבלות על שימוש קרקע כאמור בתקנה 6(2) יסומן בקו מרוסק בצבע אדום; כן יסומנו בתכנית העבודה עיגולים מחולקים לארבעה חלקים (רוזטות) שבהן יצויין המרחק מקצה רצועת צינור הגז לקצה השטח שמוטלות עליו מגבלות כאמור.

יצחק זיו: האם יש התייחסות לגבי קרקע פרטית, או קרקע של מנהל מקרקעי ישראל?

יצחק זיו: שירה ברנד: ההתייחסות היא כבר בתקנות הקיימות.

יצחק זיו: יצחק זיו: האם יש כאן עדיפות?

שירה ברנד: אין עדיפות לאיזושהי קרקע.

שירה ברנד: יש חובה לקבל את הסכמת בעל הקרקע, וזה מופיע בתקנות שכבר קיימות, לא בתקנות האלה.

אילן מירון: אילן מירון, חברת פזגז.

אילן מירון: בדרך כלל, הצבע הצהוב בתוכניות משמש לסימון דברים להריסה.

אילן מירון: שאלה אם ניתן למצוא צבע יותר פרקטי.

אילן מירון: שירה ברנד: צבע צהוב מופיע כבר בתוכנית המתאר לגז, ולכן בחרנו בצבע הצהוב.

אילן מירון: מכיוון שתוכנית המתאר כבר קיימת, החלטנו להמשיך באותה דרך.

אילן מירון: חנא סוויד: ואם צריך לסמן משהו להריסה, מה עושים?

אילן מירון: שירה ברנד: יסמנו אותו גם בצבע צהוב ויהיה כתוב עליו: מבנה להריסה.

אילן מירון: אילן מירון: גם גפ"מ מסמנים בדרך כלל בצבע צהוב.

אילן מירון: נראה לי שאפשר היה למצוא צבע ייחודי.

אילן מירון: שירה ברנד: הצבע מופיע בתוכנית המתאר הארצית, לכן המשכנו עם אותו צבע.

אילן מירון: היו"ר משה כחלון: האם יש הערות נוספות לסעיף 5? אין.

אילן מירון: מי בעד?

אילן מירון: מי נגד?

אילן מירון: ה צ ב ע ה סעיף 5 נתקבל.

משה כחלון: אושר פה אחד סעיף 5(1) ו-(2).

שירה ברנד: הוראות תכנית העבודה 6.

שירה ברנד: התשריט והוראות תכנית העבודה יכללו את כל אלה: (1) השימושים המותרים בשטח המיועד לרצועת צינור גז; (2) המגבלות על שימושי קרקע המוטלות בשל תכנית העבודה על השטחים המסומנים בה לרבות המגבלות המוטלות על מיתקן ביטחוני, והאמצעים הננקטים למיזעור המגבלות; (3) התנאים למתן היתרי בניה להקמת רשת החלוקה, כאמור בתקנה 10; (4) הוראות בדבר מיגון המערכת כאמור בתקנה 11; (5) הוראות בנוגע לקביעת נוהלי הפעלה ונהלים לשעת חירום מאושרים על פי דרישות רשות הגז הטבעי כתנאי למתן היתר הבניה או כתנאי בהיתר הבניה; (6) הוראות בדבר שיקום נופי כאמור בתקנה 12; (7) הוראות בדבר שילוט וסימון רשת החלוקה; (8) הוראות הנוגעות לבטיחות ולצמצם מפגעים הסביבתיים והנופיים כתוצאה מהקמתה של רשת החלוקה; (9) הוראות המפרט כפי שאושר לפי סעיף 24 לחוק" – זה המפרט הטכני.

שירה ברנד: היו"ר משה כחלון: הערות לסעיף 6.

שירה ברנד: חנא סוויד: יש לי שאלה לגבי סעיף 6(2) – זה מתייחס להערה הקודמת לסעיף 4.

שירה ברנד: בסעיף 6(2), איפה מפורטות המגבלות על שימושי קרקע קרוב לצינור?

שירה ברנד: שירה ברנד: פה, ברמה הזאת.

שירה ברנד: בסעיף 6(2), על גבי תוכנית העבודה מסמנים את אותן מגבלות שמוטלות.

שירה ברנד: נועם בריימן: מגבלות שהוטלו מכוח דברי חקיקה, מכוח תוכניות, מכוח מקומות אחרים.

שירה ברנד: חנא סוויד: אני מתכוון בגלל הצינור.

שירה ברנד: בקרקע מסוימת עובר צינור.

שירה ברנד: מישהו רוצה לבנות בית – נניח שזה עובר במגרש.

שירה ברנד: שירה ברנד: זה לא יגביל אותו.

שירה ברנד: אלה תקנות של לחץ נמוך מאוד, ושם קבענו שזה לא יגביל אותו.

שירה ברנד: אי אפשר להניח את הצינור במקום שיגביל את הבנייה ולא את זכויות הבנייה.

חנא סוייד: נסיגה אפס – אפשר לבנות על?

חנא סוייד: שירה ברנד: זה מגיע בשלב הלחץ הנמוך מאוד.

חנא סוייד: אתי בנדלר: גם לגבי קו חלוקה – אני מוכרחה לומר שאני מזדהה עם אותה שאלה.

חנא סוייד: בעצם, יש כאן איזושהי טאוטולוגיה – כאן מפנים לשם.

חנא סוייד: אנחנו לא יודעים מה המגבלות בקוטר של 40 מטר או של 400 מטר.

חנא סוייד: שוקי שטרן: יש לנו את ממונה הבטיחות, ואם תרצו פירוט נוסף – אפשר לקבל.

חנא סוייד: חנא סוויד: לא פירוט נוסף.

חנא סוייד: אנחנו רוצים פירוט.

חנא סוייד: שוקי שטרן: יהיו מגבלות על השטחים שבהם יעברו צנרת ומתקנים של גז טבעי.

חנא סוייד: לדוגמה: במקום שבו יעבור צינור של גז טבעי בלחץ נמוך, לא ניתן לבנות מעליו.

חנא סוייד: אתי בנדלר: מה זה מעליו?

חנא סוייד: מצידיו – כמה מטרים?

חנא סוייד: איפה מוגדר טווח המרחק מהתוואי?

שוקי שטרן: הטווח והמרחקים מוגדרים בצו הבטיחות לגבי כל מתקן ומתקן, ולגבי כל פעילות באותה תשתית בה מוקם המתקן.

שוקי שטרן: חנא סוויד: למה לא מכלילים את זה כאן?

שירה ברנד: זה כתוב בסעיף 5(2).

שירה ברנד: חנא סוויד: אז תגידו את זה.

שירה ברנד: בכל מקום מפנים למקום אחר.

שירה ברנד: אתי בנדלר: האם ניתן לומר שהמגבלות שיוטלו ושיפורטו כאן הן רק מגבלות שניתן להטיל לפי דין?

שירה ברנד: האם זה לא משהו שאפשר לעשות בו שימוש, ויחליט מישהו שעכשיו אסור בטווח של 100 מטרים משני צדי קו החלוקה, לבנות, לצורך העניין?

שוקי שטרן: לא.

שוקי שטרן: המגבלות הן מגבלות שנגזרות מצו הבטיחות, שהוא קיים.

שוקי שטרן: אתי בנדלר: אז אולי כדאי לאמור: המגבלות על שימושי קרקע המוטלות בשל תוכנית העבודה .... לפי דין.

שוקי שטרן: שיהיה ברור שאי-אפשר לגזור מגבלות חדשות.

שוקי שטרן: חנא סוויד: באנלוגיה לרשת חלוקת חשמל, שם יש פירוט – מתח עילי, מתח גבוה.

שוקי שטרן: אתי בנדלר:

שוקי שטרן: נועם בריימן: אם זה יהיה הוראת הממונה על הבטיחות, זה יהיה לפי דין, מבחינתך?

שוקי שטרן: אתי בנדלר: אם הוא הוסמך לכך במפורש, בחוק.

שוקי שטרן: נועם בריימן: הוא מוסמך לכל נושא הבטיחות.

שוקי שטרן: זה למשל תנאי באישור מפרט.

שוקי שטרן: השאלה אם זאת הכוונה.

שוקי שטרן: הנושא הזה הרי יהיה פונקציה של מספר פרמטרים, בין השאר של הצינור, של קוטר, של לחץ, של כל מיני דברים כאלה.

אתי בנדלר: כל מה שההערה של חבר הכנסת באה לומר, במלים אחרות, שלא תהיה כאן שרירות אלא שכאשר מטילים מגבלות – שתהיה הרשאה מפורשת לכך בחיקוק, בדבר חקיקה, להטיל את אותן מגבלות, ושזה לא יהווה מקור עצמאי להטלת מגבלות.

אתי בנדלר: נועם בריימן: הכוונה היא שזה לא יהיה מקור עצמאי.

אתי בנדלר: אתי בנדלר: אז לכן מוסיפים: לפי כל חוק.

אתי בנדלר: לפי כל חוק זה כולל גם חקיקת משנה.

אתי בנדלר: היו"ר משה כחלון: האם יש הערות נוספות לסעיף 6? אין.

אתי בנדלר: אני מבקש להצביע על סעיף 6, עם התיקון המוצע בסעיף 6(2).

אתי בנדלר: מי בעד?

אתי בנדלר: מי נגד?

אתי בנדלר: ה צ ב ע ה סעיף 6 נתקבל.

משה כחלון: סעיף 6 אושר פה אחד.

משה כחלון: שירה ברנד: מסמכים נלווים 7.

משה כחלון: על גבי התשריט האמור בתקנה 3 או על גבי תשריט נפרד שייערך כחלק מתכנית העבודה, יסומנו כל אלה: (1) כל מקורות ההצתה בשטח ברדיוס של 10 מטרים מרשת החלוקה; מתכנן המחוז רשאי לדרוש, מנימוקים מיוחדים של בטיחות, כי סימון מקורות הצתה ייעשה לגבי שטח גדול יותר; לא נמצאו מקורות הצתה בשטח כאמור, תוגש לרשות הרישוי לגז חוות דעת של עורך תכנית העבודה , המאשרת שבשטח כאמור אין מקורות הצתה; "רשת החלוקה" – לענין פסקה זו, למעט קווי צינורות להעברה של גז טבעי בלחץ נמוך; (2) כל שימושי הקרקע הקיימים בשטח ברדיוס של 10 מטרים מרשת החלוקה, והמותרים בתחומו על פי תוכניות מקומיות מאושרות; לא היו תוכניות מקומיות מאושרות לענין השטח האמור, יצויינו שימושי הקרקע כאמור לפי תכניות מיתאר מחוזיות וארציות מאושרות לגבי אותו שטח; מתכנן המחוז רשאי לדרוש, מנימוקים מיוחדים של בטיחות, תכנון, או הנדסה, כי ציון שימושי הקרקע ייערך לגבי שטח גדול יותר;

חנא סוייד: בסעיף ההגדרות, לא ראיתי הגדרה של מקורות הצתה.

חנא סוייד: שירה ברנד: מקורות הצתה מוגדרים בחוק.

חנא סוייד: חנא סוויד: ומה קורה אם יש צינור, ואחר כך בונים לידו ורוצים באותו מבנה לעשות מקורות הצתה?

חנא סוייד: אינני יודע מה זה מקור הצתה.

חנא סוייד: האם זה גז?

חנא סוייד: גז ביתי?

חנא סוייד: אתי בנדלר: התקשר אלי בבוקר עורך-דין עידן בן-ארי, היועץ המשפטי של אמישרגז – הוא חולה, נבצר ממנו להגיע, לכן אני משמשת כפיו כרגע – לעניין התקנה הזאת הוא ביקש לומר שלהבנתו, בתקנה 7(1), בסיפה, "להעברה של גז טבעי בלחץ נמוך", צריך להיות: לחץ נמוך מאוד.

חנא סוייד: וכן, אותה הערה שאתה הערת.

חנא סוייד: הוא אמר שאין הגדרה של מקורות הצתה, ולכן הדברים נתונים לפרשנות.

חנא סוייד: הוא מבקש שתתווסף הגדרה של מקורות הצתה.

חנא סוייד: אני מצטטת את דבריו.

חנא סוייד: נועם בריימן: לגבי ההערה של עורך-דין אמישרגז – זאת הכוונה.

חנא סוייד: הכוונה היא באמת ללחץ נמוך.

חנא סוייד: בפירוש, הכוונה היא גם למתקנים בלחץ נמוך.

חנא סוייד: המגבלה הזאת תתייחס ללחץ נמוך, ולא ללחץ נמוך מאוד.

חנא סוייד: היו"ר משה כחלון: אילו עורך-דין בן-ארי היה פה, האם התשובה הזאת היתה מניחה את דעתו?

חנא סוייד: אתי בנדלר:

חנא סוייד: היו"ר משה כחלון:

חנא סוייד: אתי בנדלר:

חנא סוייד: אילן מירון: אם אני מבין את הערתו של עורך-דין עידן בן-ארי – התקנה לגבי לחץ נמוך מאוד זו תקנה שאנחנו עוד לא עוסקים בה.

חנא סוייד: מדובר על התקנה הבאה.

חנא סוייד: זוהי תקנה ללחץ נמוך, לכן זה לא רלוונטי.

חנא סוייד: שירה ברנד:

חנא סוייד: חנא סוויד:

חנא סוייד: אתי בנדלר:

יאשה יורבורסקי: מקור הצתה זה מתקן שפולט חום בטמפרטורה מעל 300 מעלות צלזיוס.

יאשה יורבורסקי: אתי בנדלר:

יאשה יורבורסקי: ההגדרה קיימת בהוראות התמ"א.

יאשה יורבורסקי: אתי בנדלר:

חנא סוייד: תנור חימום ביתי חשמלי לדעתי יכול לייצר - - -

יאשה יורבורסקי: כן.

יאשה יורבורסקי: כביש, לצורך העניין, זה מקור הצתה.

יאשה יורבורסקי: בכביש נוסעות מכוניות, ובאגזוז מגיעים לפעמים ל-300 מעלות צלזיוס, ולכן הוא מקור הצתה.

נועם בריימן: יש הגדרה בתוכנית המתאר הארצית - אולי נפנה.

נועם בריימן: אתי בנדלר:

נועם בריימן: שירה ברנד:

נועם בריימן: אתי בנדלר:

נועם בריימן: מקור הצתה – פעילות העשויה לגרום להצתת עננת גז טבעי, לרבות מתקני חשמל עיליים, מנועי שריפה ומשטחים שטמפרטורת פניהם עולה על 300 מעלות צלזיוס.

יצחק זיו: איך אתה חוצה כביש?

יאשה יורבורסקי: כשמקימים מערכת, צריך לפעמים גם לשחרר את הגז עם שני קצוות של הצינור.

יאשה יורבורסקי: רוצים לשחרר אותו במקום שטוב לשחרר אותו – ואז לתכנן את השחרור כך שהגז הזה, כאשר משחררים אותו – לא יישרף.

יאשה יורבורסקי: לכן מחשבים את האזור שנקרא אזור נטול מקורות הצתה.

יצחק זיו: זאת בדיוק הנקודה.

אילן מירון: לגבי סעיף 7(1) - רציתי להתייחס לברירת המחדל שיש למהנדס המחוז.

אילן מירון: "מתכנן המחוז רשאי לדרוש, מנימוקים מיוחדים של בטיחות, כי סימון מקורות הצתה ייעשה לגבי שטח גדול יותר;"

אילן מירון: מהנדס המחוז – מבקשים ממנו לדרוש שטח גדול יותר מאשר אותם 10 מטר.

אילן מירון: זה לדעתי צריך לקבל הבהרה יותר מפורשת.

אילן מירון: היו"ר משה כחלון:

אילן מירון: מהנדס מחוזי הוא לא בהכרח מהנדס גז.

אילן מירון: היו"ר משה כחלון:

אילן מירון: שירה ברנד:

יצחק זיו: איך אתה מתייחס לכל מתקני הגז שקיימים – אפילו הגז הביתי?

יצחק זיו: אותה דירה שנמצאת מעל מתקן הגז הביתי – אסור לה להדליק תנור חימום בבית?

יצחק זיו: יאשה יורבורסקי: אני לא אחראי על הנושא הזה.

יצחק זיו: תנור חימום הוא מתקן הצתה, ויש גז ביתי.

יצחק זיו: איך מתגברים על הנקודה הזאת?

יצחק זיו: שוקי שטרן: קודם כול, אנחנו מעונינים שגז יגיע לצרכנים וניתן יהיה להשתמש בו.

יצחק זיו: כאן מדובר על רשת החלוקה עצמה.

יצחק זיו: לא על המתקן של הצריכה, אלא על רשת החלוקה.

יצחק זיו: לא מדובר על הצינור עצמו.

יצחק זיו: בסיפה של פסקה (1) כתוב: לענין פסקה זו, למעט קווי צינורות.

יצחק זיו: בעצם, ההתייחסות כאן היא לאותם מתקנים מיוחדים – כמו שציין יאשה, לגבי שחרור גז, או מתקנים אחרים שיוקמו במערכת – יש דברים ספציפיים שלגביהם צריך להתקין את אותם מתקנים במקומות שהם נטולי מקור הצתה.

יצחק זיו: לא מדובר לא על המתקנים הביתיים ולא על גז לצרכנים, אלא על אותם מתקנים שהם חלק ממערכת החלוקה.

יצחק זיו: אני מתייחס לנושא הבטיחות באותו צובר ביתי, ובדירה שנמצאת במרחק של קרוב ל-10 מטרים אתה מדליק תנור.

יצחק זיו: שוקי שטרן: אל"ף, אנחנו לא מדברים על הגז הביתי, על הגפ"מ.

יצחק זיו: אנחנו מדברים פה על גז טבעי – מערכות שלא קיימות עדיין היום.

יצחק זיו: לצערנו, רק בשלושה מקומות היום שורפים גז טבעי: בבית זיקוק אשדוד, בתחנת הכוח אשכול באשדוד ובתחנת רידינג.

יצחק זיו: מחר, כשיהיו בעלי רשיונות והם יפעלו לפי התקנות האלה – יהיה גז גם במקומות אחרים.

יצחק זיו: התכוונתי לרידינג.

יצחק זיו: בכל הטווח שסביב רידינג, לא ניתן לבנות מבנים?

יצחק זיו: נועם בריימן: התקנות האלה לא מתייחסות לרידינג.

יצחק זיו: רידינג מוסדרת בתוכנית מתאר ארצית, יש שם מגבלות, יש שם הוראות.

יצחק זיו: רידינג לא שייך לפה.

יצחק זיו: אנחנו מדברים על מתקנים אחרים, סוגיות אחרות.

יצחק זיו: גז טבעי.

יצחק זיו: נועם בריימן: גז טבעי זה גז טבעי.

יצחק זיו: אבל לרידינג יגיע גז טבעי בסופו של דבר.

יצחק זיו: נועם בריימן: הגיע.

יצחק זיו: בדקות אלה ממש מתקיים טקס .

יצחק זיו: אתי בנדלר: והחברים, באצילות נפשם, נמצאים כאן.

יצחק זיו: לאה ורון: לו הם היו מזמינים את ועדת הכלכלה, הוועדה היתה יודעת שלא לקבוע ישיבה באותו מועד.

יצחק זיו: אליהו גבאי: בשלושה מקומות משתמשים בגז טבעי.

יצחק זיו: בבתים זה לא גז טבעי?

יצחק זיו: נועם בריימן: לא.

יצחק זיו: זה גז פחממני מעובה, שנקרא גפ"מ – מה שנקרא גז בישול בשפת העם, זה גפ"מ.

חנא סוייד: אתם מציגים כאן מצב שבו כאילו אין הגבלות לגבי נסיגות והגבלות שקווי חלוקה מכניסים לשטח בנוי.

חנא סוייד: אחר כך אתם באים, בדרך אגב, ואומרים: בכל זאת יש מרכיבים, וברדיוס של 10 מטר אסור שיהיו שם מקורות הצתה.

אתי בנדלר: לא כתוב שאסור שיהיו.

אתי בנדלר: רק אומרים שצריך לסמן אותם.

אתי בנדלר: עדיין אין כאן הוראות בדבר מגבלות שימוש.

אתי בנדלר: חנא סוויד: לפי דבריך, אני אומר שזה צפוי, עוד מעט.

אתי בנדלר: שוקי שטרן: למשל, לגבי כביש – צנרת יכולה לעבור בסמוך לכביש.

אתי בנדלר: אני לא מדבר כרגע על חלוקה, אפילו הולכה.

אתי בנדלר: אבל, בפעילויות מסוימות יש מקרים שסוגרים את התנועה בכביש – לא שזה מוצע כאן ולא שזאת הפרקטיקה הרגילה, אבל כשיודעים שיש כביש ויודעים שמסיבות מסוימות יש נישוף של גז לאוויר – יכולים לסגור תחום מסוים של כביש לזמן הנישוף, ואחרי כן לפתוח אותו בחזרה.

אתי בנדלר: לכן, הציון של מקורות ההצתה חשוב מאוד לפעילות של הפעלת מערכת החלוקה במקרה הזה.

אתי בנדלר: אילן מירון: לפחות שיהיה כתוב:

אתי בנדלר: מקורות הצתה קבועים.

יצחק זיו: איך אתה מחבר את רידינג לשדה התעופה שקיים?

יצחק זיו: עם מקורות הצתה רציניים ביותר.

יצחק זיו: נועם בריימן: לכן יש הוראות בתוכנית המתאר הארצית שמסדירות איך עובדים במצבים כאלה.

יצחק זיו: למשל, כשהיו צריכים לעשות הרצה למתקני הגז ברידינג – הגבילו למספר שעות את הפעילות של שדה התעופה.

יצחק זיו: זה קודם כול נושא שהוא אינפורמטיבי.

יצחק זיו: כולם צריכים לדעת איפה עוברת צנרת גז ואיפה יש כביש ליד, ומתי זה קרוב – האינפורמציה הזאת צריכה להיות קיימת.

יצחק זיו: יש לזה לפעמים השלכות, לפעמים לא, אבל האינפורמציה צריכה להיות קיימת בתהליך כדי שכל הגורמים ידעו וישקלו את ההשלכות.

יצחק זיו: זאת הנקודה בתהליך הזה, ולכן אלה מסמכים נלווים – שכולם ידעו מה מביאים כאן לאישור.

יצחק זיו: צינור גז בסמוך לכביש זה בסדר, אבל צריך לדעת שהצינור הזה לא עובר בוואקום, אלא עובר בסמוך לכביש.

יצחק זיו: זוהי אינפורמציה חשובה גם לוועדה.

יצחק זיו: שאלה אם קורה מצב שהכל תוכנן, ומחר צריך יהיה להזיז את הצינור בגלל אילוצי בנייה מסוימים.

יצחק זיו: מה קורה אז?

יצחק זיו: נועם בריימן: אם יש צורך בהסטה של קו צינור גז – יש על כך הוראה בחוק משק הגז הטבעי שקובעת מהם ההסדרים במצב שבו צריך להסיט צינור גז.

יצחק זיו: שירה ברנד: המשך סעיף 7: (3) סקירת ערכי טבע ונוף בתחום תכנית העבודה; (4) סימון מיתקני תשתית וקידוחי המים בתחום תכנית העבודה, ובכלל זה מיתקני תשתית אשר הקמת מערכת החלוקה מחייבים העתקתם; (5) אישור הממונה כמשמעו בסעיף 61 לחוק לפיו המאפיינים ההנדסיים והבטיחותיים של רשת החלוקה המוצעת בתכנית העבודה עומדים בדרישות צו הבטיחות.

משה כחלון: סעיף 7, פסקאות (1), (2), (3), (4), (5) – האם יש הערות?

משה כחלון: היו, ושמענו אותן.

משה כחלון: אתי בנדלר: אני מבינה שהוחלט להוסיף הגדרה – בין בתקנה 7 עצמה ובין בתקנה 1 של ההגדרות – של מקורות הצתה.

משה כחלון: נועם בריימן: איפה הוועדה רוצה שזה ייכלל?

משה כחלון: אתי בנדלר: אנחנו משאירים לשיקול דעתכם.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה סעיף 7 נתקבל.

משה כחלון: פה אחד, סעיף 7 אושר.

משה כחלון: שירה ברנד: אופן ההגשה 8.

משה כחלון: (א) נכללו בשטח התכנית אחד הנושאים שבטור א' בטבלה שלהלן, תוגש התכנית בצירוף הערותיו של הגוף בטור ב' שלצדו:

משה כחלון: טור א' טור ב' (ב) לא העיר גוף את הערותיו תוך 30 ימים ממועד קבלת תכנית העבודה, תוגש התכנית לרשות הרישוי לגז אף ללא ההערות.

משה כחלון: (ג) העביר מגיש התכנית את התכנית להערותיהם של הגופים כמפורט בתקנת משנה (א), יגיש לרשות הרישוי לגז ביחד עם תכנית העבודה, את העתק הפניה לאותם גופים ואת הערותיהם, ככל שהתקבלו.

משה כחלון: רונן ריינגולד: יש לי הערה לגבי הסעיף הראשון בטבלה, בסעיף 8: הבעלים של מתקן התשתית והגוף המופקד על פי דין על מתקן התשתית.

משה כחלון: אנחנו ביקשנו להבין מה הכוונה בגוף המופקד על-פי דין.

משה כחלון: במלים אחרות, האם משרד התקשורת, הממונה על תשתיות תקשורת, הוא גוף המופקד על פי-דין.

משה כחלון: העמדה שלנו היא שאנחנו לא יכולים לשמש גוף המופקד על-פי דין, לצורך התכלית שלשמה מותקנות התקנות.

משה כחלון: אל"ף, אין לנו שום מפה של פריסת תשתיות התקשורת במדינת ישראל, ובי"ת, המשרד גם לא ערוך לכך.

משה כחלון: לא קיבלנו תשובה ברורה – או בכלל – מה הכוונה הגוף המופקד.

משה כחלון: אתי בנדלר: מה אתה מציע?

משה כחלון: רונן ריינגולד: מבחינתי, אם יאמרו לי שאני נכנס לתוך הגוף המופקד על-פי דין, אני חושב שאני רוצה להתנגד – אני לא יכול לשמש כגוף מופקד על-פי דין, לצורך התקנות.

משה כחלון: אתי בנדלר: להערכתי, אם מדובר במתקן בזק – אזי אתם הגוף המופקד על-פי דין; אם מדובר בכבלים של חברות שיש להן תשתיות כבלים – דווקא המועצה לשידורי כבלים ולווין אולי היא הגוף המופקד על-פי דין; אינני יודעת אם יש תשתיות של זכייניות לפי חוק הרשות השנייה – אזי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו.

משה כחלון: לכן, זה תלוי.

משה כחלון: אם זה קול ישראל – אזי רשות השידור.

משה כחלון: רונן ריינגולד: זאת לא התשובה שקיבלנו.

משה כחלון: התשובה שקיבלנו היא דווקא שזאת לא היתה הכוונה, ואני ביקשתי להבהיר: אם זאת לא הכוונה – הנה, גברתי היועצת המשפטית אומרת – לה זה ברור שזה כן משתמע כאילו אנחנו הגוף המופקד על-פי דין.

משה כחלון: אתי בנדלר: לגבי בזק, בוודאי.

משה כחלון: אין גוף רגולטורי אחר.

משה כחלון: רונן ריינגולד: זאת לא העמדה של משרד התשתיות ומשרד הפנים.

משה כחלון: זו לא עמדתם.

משה כחלון: אתי בנדלר: מה עמדתם?

שירה ברנד: אנחנו נחזור מחדש על עמדתנו, כשתרשה לנו להציג אותה.

שירה ברנד: רונן ריינגולד: בסדר גמור.

שירה ברנד: רק היו לנו כמה שיחות שבהן הובהרה לי עמדתכם.

שירה ברנד: משהו אני יודע מהשיחות הקודמות שלנו.

שירה ברנד: שירה ברנד: המטרה היא הרי בעצם לערוך את התיאום.

שירה ברנד: זאת המטרה העיקרית של הסעיף הזה.

שירה ברנד: אנחנו נתנו פה סעיף פתוח יותר שנותן אפשרות ליותר גורמים לתת את הערותיהם.

שירה ברנד: אין לך את רשת התשתית – אתה מקבל הרי את התוכנית של העבודה להערותיך, אז אתה יכול לבדוק אותה כגוף המופקד על-פי דין – בין כמשרד התקשורת – ואם אתה רוצה, בכל מקרה, הבעלים של מתקן התשתית גם הוא מקבל הודעה.

שירה ברנד: זה לא שאנחנו מסתירים פה.

שירה ברנד: להיפך – אנחנו מפיצים את זה בין כמה שיותר גורמים, שיתנו את הערותיהם.

שירה ברנד: אם אין לך הערות ואין לך יכולת להעיר הערות – אתה לא חייב.

שירה ברנד: אני גם הוספתי ואמרתי – אם אתם רוצים, שיהיה ברור, אנחנו נבהיר פה שאם אתם לא רוצים להעיר הערות, לא נשלח למשרד התקשורת להעברת הערות אלא רק לאותם בעלים, או המפעילים בפועל, של אותו מתקן.

שירה ברנד: בעניין הזה אנחנו לא דווקנים לכאן או לכאן.

שירה ברנד: מה שחשוב לנו הוא שתהיה האפשרות.

שירה ברנד: רונן ריינגולד: הדאגה שלנו היא שאנחנו לא מבינים מהי האחריות המהותית שעלולה להיגזר מהזכות לכאורה הפרוצדורלית שנותנים לנו בתקנות.

שירה ברנד: אתי בנדלר: מה אתה מציע?

שירה ברנד: רונן ריינגולד: אני מציע שלא לכלול את משרד התקשורת כגוף המופקד על-פי דין, לצורך תשתיות תקשורת.

שירה ברנד: אתי בנדלר: ההצעה הזאת – אם יורשה לי, מהצד – נשמעת לי לא ראויה.

שירה ברנד: אתם כל כך מפחדים מאחריות שתוטל עליכם, ואז אומרים: לא רוצים לדעת, לא רוצים לשמוע, לא רוצים לראות.

שירה ברנד: אני חושבת שככל שאתם גוף רגולטורי שאחראי ומופקד על פעילות של גוף אחר, אתם לא יכולים להגיד: אנחנו לא רוצים אפילו לדעת.

שירה ברנד: אתם יכולים לא לעשות שימוש במידע שהועבר אליכם, אבל לומר שאתם לא רוצים אפילו שיועבר אליכם – כלומר, שיהיה כתוב כאן:

שירה ברנד: כל גוף מופקד על בעל תשתיות, למעט משרד התקשורת – זה נשמע מרחיק לכת.

שירה ברנד: רונן ריינגולד: אם אפשר לחדד את עמדתי.

שירה ברנד: לא מתרחקים מאחריות, אלא אני חושב שאם נותנים לנו את האחריות– אנחנו צריכים לצד זה את הסמכויות הרלוונטיות לעניין התשתיות.

שירה ברנד: סמכויות כאלה לא נמצאות היום בחוק התקשורת.

שירה ברנד: אני לא יודע מהי פריסת מתקני התקשורת במדינת ישראל.

שירה ברנד: אני פשוט לא יודע, ואני גם לא ערוך לטפל בזה.

שירה ברנד: אתי בנדלר: אז במסגרת ההערות תשיב: קיבלנו את פנייתכם.

שירה ברנד: הריני להודיע

שירה ברנד: כם כי אין בידי מידע על התשתיות במקום זה, ולכן לא אוכל להעיר הערות לגופו של עניין, ובא לציון גואל.

שירה ברנד: אולי בעתיד זה ישתנה, אולי בעתיד יחליט מי שלא יהיה שר התקשורת לרכז את כל המידע על תשתיות תקשורת במשרדו?

שירה ברנד: רונן ריינגולד: כל עוד הדבר ברור שאני לא יכול לתת עמדה רלוונטית מהותית לעניין פריסה כזאת או אחרת, אז אני יכול לקבל את העמדה הזאת.

שירה ברנד: היו"ר משה כחלון: אני ממשיך בהצבעה.

שירה ברנד: אני לא מקבל את העמדה של משרד התקשורת.

שירה ברנד: רונן ריינגולד: אם אפשר עוד נקודה אחת כדי לחזור להערה הכללית שלנו, כי בכל זאת הוועדה מצביעה על כל הסעיפים.

שירה ברנד: אם ניתן לתת את האפשרות להעלות בפני הוועדה – אם יש בכלל - עמדות של מפעילי התקשורת שרוצים להעלות בפני הוועדה.

שירה ברנד: הרי אני לא יודע את זה כרגע; יכול להיות שיש, יכול להיות שאין.

שירה ברנד: נועם בריימן: הרי כל הכוונה בכל התקנות היא באמת לתת לכל אחד מהגורמים – בכל מתקן תשתית ספציפי – את האפשרות להעיר את הערותיו, ומטילים חובה על מי שמבקש להגיש תוכנית עבודה, לעשות את התיאום, להציג בפני ועדת הרישוי את התייחסויות אותם גורמים.

שירה ברנד: כלומר, אם אתה עובר ליד רשת של כבלים – אתה צריך להעביר את הערות הכבלים למקום הספציפי.

שירה ברנד: כל התהליך פה הוא כמה שיותר עם ניסיון לתיאום.

שירה ברנד: מחייבים את בעל הרשיון ליידע את כל הגורמים שלידם הוא הולך לעבור.

שירה ברנד: רונן ריינגולד: אז תן להם להשמיע את העמדה שלהם.

קריאה: אבל זה כתוב לך בכתב.

קריאה: רונן ריינגולד: בסדר.

קריאה: אתם בניתם על תהליך פרוצדורלי, כשאני לא קיבלתי עדיין את עמדות חברות התקשורת לעניין אותו תהליך.

קריאה: אתה אומר שהתהליך בא לטובתם.

קריאה: אני לא יודע את זה ולא נתתם להם את ההזדמנות להשמיע את עמדתם בקשר לאותו תהליך.

קריאה: שירה ברנד: הנה ההזדמנות.

רונן ריינגולד: את לא נתת את ההזדמנות, מה לעשות.

רונן ריינגולד: דוד פילזר: אילו הגבלנו את הזכות של בעל מתקן תשתית – אזי ההערה היתה מובנת, אבל דווקא חייבנו אותה.

רונן ריינגולד: רונן ריינגולד: יש השלכות מהותיות לפרוצדורה שנבנית– זה כל מה שאני אומר, ואנחנו לא מכירים את כל ההשלכות האלה.

רונן ריינגולד: לאה ורון: עד כדי כך שאני אפילו התלבטתי אם צריך להזמין את כל אותם גופים לדיון, משום שההליך יהיה לאחר מכן – שהם יצטרכו לבקש את אישורם של כל הגופים.

רונן ריינגולד: התלבטנו זמן רב אם יש מקום להזמין את רשות העתיקות ואת רשות לשמירת הטבע והגנים וכיוצא באלה.

רונן ריינגולד: שוקי שטרן: האמת היא שהבעיה יכולה להיות אם מישהו לא מוזכר.

רונן ריינגולד: לאה ורון: אכן כן.

רונן ריינגולד: שירה ברנד: אני רוצה להגיד שדווקא נתנו פה חובה הרבה יותר מקיפה מאשר נותנים בכל תוכנית אחרת, כי כל תוכנית אחרת מתפרסמת בעיתון, ברשומות, על לוח מודעות.

רונן ריינגולד: מי שרוצה – רואה, ומי שבמקרה לא ראה – לא ראה.

רונן ריינגולד: לאה ורון: נכון מאוד.

רונן ריינגולד: ההיפך, פה יש הגברה של הביורוקרטיה.

רונן ריינגולד: שירה ברנד: פה יש חובה חד-משמעית שאי-אפשר להתחמק ממנה כי התוכנית לא תגיע לרשות הרישוי בלי אותן הערות.

רונן ריינגולד: היו"ר משה כחלון: חבר הכנסת סוויד, אני רוצה להציע הצעה ותגיד לי מה עמדתך.

רונן ריינגולד: אני רוצה להציע לאשר את סעיף 8, במגבלה.

רונן ריינגולד: סעיף 8 ייכנס לתוקף בעוד עשרה ימים.

רונן ריינגולד: במשך עשרת הימים הבאים, נציג משרד התקשורת יקבל חוות דעת מגופי התקשורת שהוא מופקד עליהם, ואז נביא זאת לכאן ונחליט אם לקיים דיון נוסף – אם בכלל אתם מבקשים דיון נוסף;

רונן ריינגולד: יכול להיות שלא, אלא שההערה הזאת רלוונטית גם לסעיפים אחרים, מלבד סעיף 8.

רונן ריינגולד: היו"ר משה כחלון:

רונן ריינגולד: שוקי שטרן: אפשר אולי לצמצם את מספר הימים.

רונן ריינגולד: אנחנו בתהליך של מכרז.

רונן ריינגולד: היו"ר משה כחלון: נציג משרד התקשורת, כמה זמן דרוש לכם?

רונן ריינגולד: רונן ריינגולד: אנחנו כבר פנינו לקבלת עמדתם.

רונן ריינגולד: אני יכול עוד היום להרים טלפון.

רונן ריינגולד: לאה ורון: סליחה, אדוני היושב-ראש.

רונן ריינגולד: אם הם מקבלים את הרשות, אני מבקשת בשמם של כל אותם הגורמים שאליהם גם צריך ללכת לבקש את האישור, כגון: משרד הביטחון, רשות הניקוז, רשות הכבאות, רשות העתיקות, הרשות הלאומית.

רונן ריינגולד: הרי אלה גורמים שמי שמגיש את התוכנית חייב ללכת ולקבל את אישורם.

רונן ריינגולד: לא מצאתי לנכון להזמין אותם.

רונן ריינגולד: אני עדיין חושבת שגם משרד התקשורת ובעלי רשתות התקשורת נכנסים לאותו תחום.

רונן ריינגולד: היו"ר משה כחלון: אז למה את משרד התקשורת הזמנת?

רונן ריינגולד: לאה ורון: אני לא בטוחה שגם אותו הזמנו.

רונן ריינגולד: אני לא יודעת אם הוא לא נשאר מהדיון הקודם.

רונן ריינגולד: היו"ר משה כחלון: אתה מוזמן?

רונן ריינגולד: רונן ריינגולד: כן.

רונן ריינגולד: לאה ורון: אז גם אתכם היה צריך להוציא, כי אין למשרד התקשורת, לגופים המשדרים, מעמד שונה מאשר לקרן הקיימת לישראל – לצורך התקנות האלה כמובן – ורשות הנמלים, וכו'.

רונן ריינגולד: אתי בנדלר: או לבעלי תשתיות אחרות.

רונן ריינגולד: אני חשבתי שכולם הוזמנו, והם היחידים שמצאו לנכון להתייצב.

רונן ריינגולד: לאה ורון:

רונן ריינגולד: ההיפך.

רונן ריינגולד: ישר עלה לי עניין של ביורוקרטיה נוראית, ומה שמאוד אהבתי זה את סעיף (ב) שאומר: "לא העיר גוף את הערותיו תוך 30 ימים ממועד קבלת תכנית העבודה, תוגש התכנית לרשות הרישוי לגז אף ללא ההערות" –כדי קצת להקטין את הביורוקרטיה.

רונן ריינגולד: חנא סוויד: אני באמת לא הבנתי, כי עמדת הפתיחה היתה שלא תיאמו.

רונן ריינגולד: עכשיו כשאומרים בואו נתאם, אתה אומר: לא, אל תגידו לי, אני לא רוצה.

רונן ריינגולד: רונן ריינגולד: אלה שני דברים שונים.

רונן ריינגולד: את התקנות בכללותן – שוודאי חלות על מפעילי התקשורת –לא תיאמו.

חנא סוייד: אבל לגופו של עניין.

חנא סוייד: רונן ריינגולד: יש כאן שני דברים מאוד שונים: ההשלכות על מפעילי התקשורת והתשתיות שלהם, וההשלכות על משרד התקשורת כגוף המופקד.

חנא סוייד: שירה ברנד: הערה נוספת.

חנא סוייד: מה תעיר לנו?

חנא סוייד: אני רוצה ברדיוס של 10 מטר שתעשה את הבטון כך וכך- כל מיני עניינים טכניים, שזה בדיוק המקום להעיר אותם, כי הרי ודאי לא ועדת הכלכלה או גוף אחר יחליט בנקודה הזאת.

חנא סוייד: רונן ריינגולד: אני מוכרח להגיד שאלה לא ההערות.

חנא סוייד: ההערות נוגעות יותר לעלויות, ואגב, כבר הבוקר לפני הישיבה התקשרה אלי נציגת חברת בזק – ואני לא יודע להבהיר את עמדתה כי אני עדיין לא מבין אותה – ואמרה: יש לנו בעיות עם הסדרת העלויות.

חנא סוייד: שירה ברנד: אז בדיוק תעיר אותן.

חנא סוייד: זה המקום שלך להעיר אותן.

חנא סוייד: חנא סוויד: אני חושב שההצעה של היושב-ראש היא מצוינת.

חנא סוייד: היו"ר משה כחלון: תודה.

חנא סוייד: אנחנו עוד נחשוב עד הסוף גם לגבי ההצעה שלי, כי יש פה נסיבות חדשות.

חנא סוייד: נמשיך הלאה, לא נצביע כרגע על סעיף 8.

חנא סוייד: תקראי בבקשה את סעיף 9.

שירה ברנד: תנאים למתן היתרי בניה 9.

שירה ברנד: (א) תכנית העבודה תכלול הוראות לפיהן הבקשה להיתר להקמת מיתקן הגז כקבוע בתקנות התכנון והבניה (רישוי מיתקני גז טבעי), התשס"ג- 2003(7), (להלן – תקנות רישוי מיתקני גז טבעי) תלווה בנספח עבודה מפורט ובו יצויינו כל אלה: (1) אתר העבודה; (2) אופן הקמת מערכת החלוקה; (3) האמצעים לצמצום מפגעים ופגיעות בערכי טבע ונוף בעת ההקמה; (4) דרכי הגישה באופן שייעשה שימוש, ככל שניתן, בדרכים קיימות; בהעדר דרכים קיימות כאמור, יוסדרו דרכי עפר כדרכי גישה, באופן שיצמצם, ככל שניתן, את הפגיעה בסביבה ובנוף; (5) שטח ההתארגנות של הקבלן המבצע; (6) שטחי האחסנה הזמניים של ציוד וחומרי העבודה; (7) השטח שתונח בו מערכת החלוקה; (8) התייחסות לאופן החפירה ועומקה, חומרי הכיסוי לאחר הנחת המערכת ופינוי עודפי החומר החפור.

שירה ברנד: (ב) נספח עבודה הכולל מקטע שתכנית העבודה לגביו הועברה להערותיו של גוף כלשהו כאמור בתקנה 8, יחייב תיאום עם אותו גוף טרם ביצוע העבודה באותו מקטע.

שירה ברנד: זה בהמשך לסעיף 8 הקודם שקראנו – יש פה תיאום עד הרמה של כיסוי העפר על גבי המתקן.

שירה ברנד: היו"ר משה כחלון: האם יש הערות לסעיף 9?

חנא סוייד: רציתי לשאול מה ההבדל בין (1), שזה אתר העבודה, לבין "השטח שתונח בו מערכת החלוקה".

חנא סוייד: שירה ברנד: אתר העבודה זה התחום הרחב יותר.

חנא סוייד: מערכת החלוקה – שטח המונח בתוך איזושהי רצועה צרה יותר מאשר כל אתר העבודה.

חנא סוייד: היו"ר משה כחלון: מי בעד סעיף 9?

חנא סוייד: מי נגד?

חנא סוייד: ה צ ב ע ה סעיף 9 נתקבל.

חנא סוייד: היו"ר משה כחלון:

חנא סוייד: שירה ברנד: מיגון המערכת 10.

חנא סוייד: תכנית עבודה תכלול הוראות לעניין הבדיקות שיש לבצע בנושא ביסוס מערכת החלוקה, על פי התקנים המפורטים בסעיף 2 לצו הבטיחות, לרבות בדיקות בנושא יציבות הקרקע, כתנאי למתן היתר להנחת מערכת החלוקה.

משה כחלון: יש הערות?

משה כחלון: אין.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה סעיף 10 נתקבל.

משה כחלון: סעיף 10 אושר פה אחד.

משה כחלון: שירה ברנד: שיקום נופי 11.

משה כחלון: תכנית עבודה תכלול הוראות לשיקום נופי של תחום התכנית, לאחר הקמת מערכת החלוקה; הוראות אלה יקבעו בהתחשב בערכי הטבע והנוף הקיימים בתחום תכנית העבודה ויתייחסו בין השאר לנושאים אלה: (1) ניקוז פני הקרקע למניעת שיטפונות; (2) ערוצי זרימה בנחלים מעל לפני הקרקע ומתחתיה; (3) שחזור פני הקרקע והחזרתה, במידת האפשר, למצבה המקורי; (4) שיקום הצומח, לרבות באמצעות נטיעות המתאימות לסביבה המקומית.

משה כחלון: האם יש הערות לסעיף 11? אין.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה סעיף 11 נתקבל.

משה כחלון: סעיף 11 אושר פה אחד.

משה כחלון: שירה ברנד: מסמכים נוספים 12.

משה כחלון: רשות הרישוי לגז רשאית לדרוש ממגיש תכנית העבודה מידע ומסמכים נוספים ככל שהם דרושים לה לצורך בדיקת תכנית העבודה והחלטה בה.

משה כחלון: זהו סעיף כללי.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון:

משה כחלון: אתי בנדלר: לא.

משה כחלון: רק ככל שהם דרושים לה לצורך בדיקת התוכנית.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון: נראה לי שלקחתם פה יותר מדי.

משה כחלון: נועם בריימן: זה סעיף סל.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון: "רשאית לדרוש ממגיש תכנית העבודה מידע ומסמכים" – זה בית-משפט עליון.

משה כחלון: ..

משה כחלון: אתי בנדלר: ככל הוראה בתחום המשפט המנהלי, היא צריכה לעמוד בסבירות, היא לא יכולה להיות מופעלת בשרירות לב, וכמובן ניתן לתקוף אותה בערכאות אם היא מופעלת בצורה לא ראויה.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון: כדי לקבל מסמך ממישהו, אתה צריך צו משופט.

משה כחלון: שירה ברנד: מסמך שדרוש לצורך הבדיקה, לא סתם מסמך.

משה כחלון: אם מתברר שזה מסמך שדרוש לצורך בדיקת התוכנית, וזה משהו שלא חשבנו עליו כרגע – כי הרי עד שזה לא עובד בפרקטיקה, אנחנו לא יודעים אותו – הרי רשות הרישוי צריכה להוכיח שזה מה שהיא צריכה, שזה מסמך שדרוש לצורך בדיקת תוכנית.

משה כחלון: אילן מירון: זו מתכונת לחוסר סטנדרטיזציה בין רשויות רישוי שונות.

משה כחלון: צריך לעבור מרשות אחת לשנייה.

אתי בנדלר: זה נכון, זה תמיד קיים.

שירה ברנד: בכל בקשה להיתר, רשות הרישוי רשאית לבקש – גם ממי שבונה בית – לפי שיקול דעתו של המהנדס, מסמכים הדרושים לצורך הבדיקה.

שירה ברנד: היו"ר משה כחלון: מי בעד?

שירה ברנד: חבר הכנסת סוויד, יש לך עמדה?

שירה ברנד: חנא סוויד: אני מסכים להערה שלך.

שירה ברנד: אני קצת לא יכול "לבלוע" את זה, אבל נסמוך על שיקול הדעת הסביר.

שירה ברנד: שירה ברנד: אני חושבת שהאחריות בעניין הבטיחות פה היא כל כך גבוהה.

שירה ברנד: היו"ר משה כחלון: מי בעד סעיף 12?

שירה ברנד: ה צ ב ע ה סעיף 12 נתקבל.

משה כחלון: סעיף 12 אושר.

משה כחלון: שנינו בעד, ללא מתנגדים.

משה כחלון: שירה ברנד: שמירת הדינים 13.

משה כחלון: אין בהוראות תקנות אלה כדי לפגוע בדינים אחרים לרבות בחובה לקבלת היתר לפי תקנות רישוי מיתקני גז טבעי, וכן בחובה לפעול בהתאם למיפרט לפי סעיף 24 לחוק.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון:

משה כחלון: ה צ ב ע ה סעיף 13 נתקבל.

משה כחלון: סעיף 13 אושר.

לאה ורון: צריך לחזור לסעיף 8.

לאה ורון: חנא סוויד: אני מבין שהמעמד של תוכנית כזאת הוא כמו של תוכנית מפורטת, כך שאפשר לערער.

לאה ורון: שירה ברנד: כלומר, לאן הולכים הלאה אחרי החלטת רשות הרישוי.

לאה ורון: יש ועדת ערר מחוזית.

לאה ורון: חנא סוויד: אם זה נדון בוועדה מחוזית, איך הולכים לוועדת ערר מחוזית?

לאה ורון: שירה ברנד: ועדת הערר היא לשלב מתן ההיתר, לא על השלב הזה.

לאה ורון: על השלב הזה אין אפשרות לערער.

לאה ורון: יש עתירה מנהלית על החלטה – כמו כל החלטה מנהלית אחרת.

חנא סוייד: למה?

חנא סוייד: אם יש מעמד של תוכנית, מגדירים שזאת הגדרת תוכנית לפי חוק התכנון והבנייה.

חנא סוייד: שירה ברנד: לא.

חנא סוייד: זה תוכנית בנייה, זה בדיוק ההבדל.

חנא סוייד: בסעיף ההגדרות ראיתי תוכנית כהגדרתה בחוק התכנון והבנייה.

חנא סוייד: נועם בריימן: לא התוכנית הזאת.

חנא סוייד: שירה ברנד: התוכנית הזאת, קוראים לה תוכנית עבודה.

חנא סוייד: נועם בריימן: השימוש של תוכנית בהגדרות מתייחס לתוכניות אחרות שמראות את ייעודי קרקע.

חנא סוייד: שירה ברנד: על כל החלטה מנהלית אפשר להגיע לבית-המשפט, אבל אין פה זכות ערעור.

חנא סוייד: כלומר, אתם לא נותנים, אבל זה ניתן.

חנא סוייד: שירה ברנד: מגישים עתירה מנהלית על החלטה.

חנא סוייד: חנא סוויד: נכון, אבל יש עוד שלב אחד.

חנא סוייד: שירה ברנד: החקיקה הראשית קבעה שעל תוכנית שמאשרת הוועדה המחוזית יש רשות ערעור למועצה הארצית.

חנא סוייד: זה קבוע בחוק; פה, חוק הגז לא נתן את זה.

חנא סוייד: אנחנו מדברים על התקנות שכבר נותנות את הפרקטיקה של החוק.

חנא סוייד: היו"ר משה כחלון: כל התקנות אושרו, נותר סעיף 8.

חנא סוייד: כפי שאמרתי, אנחנו נאשר את זה על תנאי.

חנא סוייד: חבר הכנסת סוויד, אני לפחות הבנתי שהגורמים לא קיבלו את התקנות.

חנא סוייד: אני מציע שמשרד הפנים יעביר את התקנות האלה לכל הגורמים הנוגעים בדבר.

חנא סוייד: התקנות האלה יאושרו – אנחנו נאשר אותן – ייכנסו לתוקף ב-30 ביולי, ואז משרד הפנים ואנחנו נקבל חזרה את התייחסויות המשרדים הרלוונטיים.

חנא סוייד: אם אכן נראה שיש דברים משמעותיים או ניכרים, שיכולים להסב נזק או להטיל אחריות - - - לאה ורון: אם יתקבלו הערות משמעותיות.

חנא סוייד: היו"ר משה כחלון: שיכולים להטיל על מישהו איזושהי אחריות שתציב אותו בפני בעיה – אם אמצא לנכון, אני אבקש רוויזיה בדיון.

חנא סוייד: הדיון הסתיים מבחינתנו.

חנא סוייד: לאה ורון: רק תאשרו את סעיף 8.

חנא סוייד: נועם בריימן: אני מבקש להעיר, לפני שאתם מצביעים.

חנא סוייד: הרי בסופו של דבר זה מצב אבסורדי.

חנא סוייד: אנחנו מבחינתנו רוצים לאשר את התקנות, במיוחד שאנחנו מצויים בהליך מכרזי – היום, מבחינתנו.

חנא סוייד: מבחינתנו, אם זאת הבעיה – נפעל הפוך, נוריד את סעיף (1) בטבלה, וזהו.

חנא סוייד: זאת לא הכוונה, זה לא הגיוני, אבל אם ללא זה, זה יעבור – נעשה את זה כך.

חנא סוייד: הרי זה לא סביר מה שקורה.

חנא סוייד: היו"ר משה כחלון: עברת את התקנות.

חנא סוייד: כרגע כל התקנות מאושרות, למעט סעיף 8.

חנא סוייד: נועם בריימן: למה להתייחס לכל סעיף 8?

חנא סוייד: אפשר להתייחס ל- 8(1) לפחות, שאני אדע ששר הפנים יכול לחתום עליהן היום.

חנא סוייד: לאה ורון: ב- 30 ביולי.

חנא סוייד: נועם בריימן: יש מכרז עוד לפני.

חנא סוייד: היו"ר משה כחלון: אתה בא אלינו עשר דקות לפני המכרז?

חנא סוייד: נועם בריימן: אני אומר מעבר לזה.

חנא סוייד: במהות, אם זאת הבעיה - - - שוקי שטרן: לכאורה, המצב היום שניתן לעשות את הפעילויות, בלי הקביעות האלה של לקבל הערות מכל הגורמים.

חנא סוייד: עושים כפי שוועדות הרישוי והוועדות המקומיות נוהגות.

חנא סוייד: כאן אנחנו באים ומוסיפים, אז בא מישהו – משיקולים שונים – ואומר:

חנא סוייד: אני רוצה לשקול אם בכלל תפנו אלי לקבל את ההערות שלי, וכתוצאה מכך זה לא מאושר.

חנא סוייד: זה נראה קצת אבסורדי.

חנא סוייד: אנחנו באים ואנחנו מוכנים לתאם אתו, והוא אומר: אולי אני לא רוצה שתתאמו אתי.

חנא סוייד: היו"ר משה כחלון: יש פה גורמים נוספים שלא קיבלו פנייה.

חנא סוייד: חנא סוויד: לא ייתכן שיורידו את 8(1) בכלל.

חנא סוייד: שוקי שטרן: אני מסכים עם אדוני.

חנא סוייד: נועם בריימן: אני גם מסכים עם זה.

חנא סוייד: חנא סוויד: לכן, הדרך הנכונה היא לבקש מעוד גופים, תוך חודש.

חנא סוייד: אתם מקבלים כאן 99%, לא מאה אחוז.

חנא סוייד: שירה ברנד: הערותיו הרי הן במהותן טכניות, שזה בדיוק שיקול הדעת של אותה רשות רישוי.

חנא סוייד: הרי לא נשב פה בוועדת הכלכלה ונחליט אם עובי הבטון יהיה כך וכך, או כל אותן הערות טכניות.

חנא סוייד: זאת בדיוק מטרת התקנה – שאת ההערות יעירו לגוף הביצועי שיש לו מה לעשות אתן, שיוכל להשפיע על רמת התוכנית.

חנא סוייד: לאה ורון: עורכת-דין ברנד, לו הייתם שולחים את התקנות לכל הגופים – היתה הוועדה יכולה לקבל החלטה, והיה ברור מה המצב.

חנא סוייד: מאחר שלא שלחתם, מה שאומר היושב-ראש:

חנא סוייד: תעבירו את התקנות האלה לכל הגופים שמוזכרים בסעיף 8, לכל בעלי התשתיות.

חנא סוייד: אם יתקבלו הערות שבגינן חבר הכנסת כחלון יגיע למסקנה שהוא רוצה לבקש דיון מחדש, רוויזיה בהחלטת הוועדה – זה מה שהוא יעשה.

חנא סוייד: ולא – יצא אליכם מכתב אישור על התקנות ב-30 ביולי.

חנא סוייד: עד אז לכל הגורמים יש את הזמן.

חנא סוייד: אתי בנדלר: שאלה מתי אתם מעבירים את זה.

חנא סוייד: לאה ורון: כדאי שתעבירו כמה שיותר מוקדם, כמובן.

חנא סוייד: אתי בנדלר: כדי שהם יספיקו, ותביאו לתשומת לבם שאם יש להם הערות – לנוסח התקנות כמובן, לא הערות לגבי תוכנית ספציפית – הם מתבקשים להעביר זאת ישירות אליכם ולוועדת הכלכלה של הכנסת.

חנא סוייד: קריאה: הכוונה לסעיף 8.

חנא סוייד: אתי בנדלר: רק לגבי תקנה 8.

חנא סוייד: רונן ריינגולד: לא בטוח שההערות רלוונטיות רק לסעיף 8.

חנא סוייד: אתי בנדלר:

משה כחלון: אני לא מתכוון לקיים דיון נוסף על הכל מחדש.

משה כחלון: אנחנו יוצאים להפסקה של רבע שעה וחוזרים לדיון על המשך התקנות, בשעה 12:30.

משה כחלון: אנחנו ממשיכים את ישיבת ועדת הכלכלה.

משה כחלון: על סדר-היום תקנות התכנון והבניה (הקמת מיתקן גז בלחץ נמוך מאוד), התשס"ו-2006.

משה כחלון: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 119ו' (ב) ו- 265 לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה – 1965(1) (להלן –חוק התכנון והבניה), וסעיף 26(ב) לחוק משק הגז הטבעי, התשס"ב – 2002(2) (להלן – חוק הגז הטבעי), באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה: אנחנו נעבוד באותה מתכונת של הישיבה הקודמת.

משה כחלון: אם יש הערות ספציפיות לסעיף מסוים– מעירים.

משה כחלון: שירה ברנד:

משה כחלון: הגדרות 1.

משה כחלון: בתקנות אלה - "אחראי לביקורת" – אחראי לביקורת על ביצוע העבודה; "אחראי להקמת מיתקן גז" – מי שבעל הרישיון מינה לאחראי להקמת מיתקן הגז; "בעל היתר" – מי שעל שמו הוצא היתר; "בעל נכס" – בעל זכות בנכס כמשמעו בתקנה 2א' לתקנות בקשה להיתר; "בקשה להיתר" – בקשה להיתר להקמת מיתקן גז הערוכה לפי תקנות אלה, לרבות נספחיה; "גז טבעי" – כהגדרתו בחוק משק הגז הטבעי; "המבקש" – כמשמעותו בתקנה 3(א); "היתר" – היתר לפי סעיף 145 לחוק התכנון והבניה; "מהנדס" – מהנדס הוועדה המקומית כמשמעו בסעיף 20 לחוק;

אתי בנדלר: אני מניחה שכאן הכוונה לחוק התכנון והבנייה.

אתי בנדלר: שירה ברנד: כן, חוק התכנון והבנייה.

אתי בנדלר: אתי בנדלר: תוסיפו את זה להגדרה.

אתי בנדלר: מהנדס הוועדה המקומית כמשמעו בסעיף 20 לחוק התכנון והבנייה.

אתי בנדלר: שירה ברנד: "מיתקן גז" – מיתקן גז בלחץ נמוך מאוד כמשמעותו בסעיף 26 לחוק הגז הטבעי ועד מונה הצרכן; "מיתקן גז לצריכה עצמית" – מיתקן גז לצריכה של צרכן הגז המחבר בין מונה כמשמעו בסעיף 37(א) לחוק הגז הטבעי לבין מיתקנים בחצריו של הצרכן; אתי בנדלר: האם יש סיבה לכך שלפעמים כתוב:

אתי בנדלר: כמשמעותו ולפעמים כתוב: כמשמעו?

שירה ברנד: לא, אין שום הבדל.

שירה ברנד: "מנהל עבודה" – מי שממלא את התפקיד של מנהל עבודה באתר הבניה לפי תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בניה), התשמ"ח - 1988(3); "מפה מצבית" – מפה שמסומן בה בקנה מידה שטח קרקע מוגדר וכל הנמצא בו; "מפת איתור עבודה" – כמשמעה בתקנה 7; "מפרט" – כמשמעו בסעיף 24 לחוק הגז הטבעי שאישר המנהל והממונה כהגדרתם בחוק האמור והערוך לפי תקנות אלה; "מתכנן מחוז" - כמשמעו בסעיף 8 לחוק התכנון והבניה; "מתכנן מיתקן גז" – מי שהורשה להגיש חישובים סטטיים לרשות מוסמכת לפי תקנות המהנדסים ושחתם על הבקשה להיתר ועל נספחיה כאחראי לתכנון מיתקן גז נושא הבקשה ולביצוע פיקוח עליון על הקמתו; "נכס" – הנכס שלגביו, מבוקש או ניתן היתר; "עבודה" – עבודה בנכס או השימוש בו הטעונים היתר; "עורך הבקשה" – מי שחתום על הבקשה להיתר ועל נספחיה, כעורכם, או הבא במקומו, הכל כמפורט בתקנות אלה ובטופס 1 לתוספת; "רשות הרישוי" – רשות הרישוי המקומית כמשמעותה בסעיף 30 לחוק התכנון והבניה;

שירה ברנד: "תכנית" – כהגדרתה בחוק התכנון והבניה וכן תכנית עבודה כהגדרתה בסעיף 25(א) לחוק הגז הטבעי; "תכנית בניה" – כמשמעותה בתקנה 8; "תכנית הנדסית" - כמשמעה בסעיף 24(ב) לחוק משק הגז הטבעי; "תקנות בקשה להיתר" – תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל 1970(5); "תקנות המהנדסים" – תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות), התשכ"ז - 1967(6).

משה כחלון: האם יש הערות לסעיף ההגדרות?

אילן מירון: אילן מירון, פזגז.

אילן מירון: לגבי "מתכנן מתקן גז" – לפי הבנתי, זה צריך להיות מהנדס בניין, והשאלה מה הקשר של מהנדס בניין למערכת גז.

אילן מירון: בדרך כלל, אין לו את הידע להגשת תוכניות בכל מה שקשור לגז, למעט הקטע הקונסטרוקטיבי אם יש שם איזשהו מבנה.

אילן מירון: היו"ר משה כחלון: מה זה מתקן גז?

אילן מירון: האם זה המתקן הטכני של הגז?

אילן מירון: שירה ברנד: זה גם וגם.

אילן מירון: גם המתקן הטכני וגם הצנרת.

אילן מירון: אילן מירון: אם אני עושה אנלוגיה לגפ"מ, בגפ"מ – אחרי שמישהו מתכנן מערכת גז, הוא אמור גם לחתום על התוכניות.

אילן מירון: בתוכניות הסטנדרטיות, אצל רשם המהנדסים אין מקצוע שנקרא מהנדס גז.

אילן מירון: יש קונסטרוקטור, יש אדריכל, יש מתכנן גנים ויש מהנדס כימיה; אין מהנדס גז.

אילן מירון: ואז, לא פעם אנחנו נתקלים במצב – כאשר מגישים את התוכניות וצריך לחתום – שאין אפילו מקום לחתימה בתור מתכנן גז, ואז מוחקים את הקונסטרוקטור וכותבים במקומו, וזה לא מתקבל על-ידי הרשויות.

משה כחלון: מה אתה מציע?

אילן מירון: לפחות בגפ"מ, עכשיו הוצאנו את תקנות העוסקים בגפ"מ, שנקבע שם מהו מתכנן גפ"מ.

אילן מירון: נקבע מקצוע חדש של מתכנן גפ"מ, שגם מצריך רשיון, או מתכנן גפ"מ בכיר – שני מקצועות חדשים שנקבעו.

אילן מירון: לדעתי, צריך לפעול בכיוון הזה.

אילן מירון: אהוד ענבר: אהוד ענבר, מרכז השלטון המקומי ואיגוד מהנדסי ערים.

אילן מירון: למעשה, רציתי להתייחס לאותה בעיה, שקונסטרוקטור לא יכול לחתום על התוכניות שקשורות לגז.

אילן מירון: שירה ברנד: הוא צריך לחתום על ההשלכות הרלוונטיות לקונסטרוקציה.

אילן מירון: אהוד ענבר: הוא יכול לחתום על קונסטרוקציה אם מדובר על המבנה, אבל פה מדובר על מערכות ביתיות.

אילן מירון: דוד פילזר: תעשייתיות.

אילן מירון: היו"ר משה כחלון: מאה אחוז.

אילן מירון: הדברים נאמרו.

אילן מירון: נמשיך בבקשה.

אילן מירון: אילן פרדקין: אילן פרדקין, קבוצת אפקון.

אילן מירון: אנחנו דווקא עוסקים בהקמת מתקני גז, ואני רוצה להתייחס לקטע המשלים.

אילן מירון: יש פה פעם את המתכנן, ופעם אחראי למתקן הגז.

אילן מירון: אם נעשה אנלוגיה למבנה כלשהו – קבלן הבניין לא חותם על הבקשה להיתר בנייה.

אילן מירון: השאלה היא האם יצרן המערכת, יצרן הציוד, צריך לחתום על הבקשה להיתר, כפי שמופיע בסעיף 3(ג)(4), שזה דבר חריג שלא קיים היום.

אילן מירון: היום בכל מפעל שמפעיל מערכות הרבה יותר מסובכות ממתקן גז, או לפחות באותה רמה – אף ספק ציוד או מתקין מערכות, לא חותם על התוכניות.

אילן מירון: מדוע כאן מחייבים את יצרן וספק המערכות להיות אחראי ולחתום על היתר הבנייה?

אילן מירון: זה גם לא פרקטי, אני לא יודע איך זה עובד כי בשלב של הגשת היתר הבנייה עוד לא בחרו ביצרן הציוד בכלל.

אילן מירון: לאחר מכן עושים מכרזים.

אילן מירון: שירה ברנד: לעניין המתכנן יש פה שתי הגדרות.

אילן מירון: אחת – מתכנן מתקן גז, שזה אותו אחד שאחראי על העניינים הסטטיים והקונסטרוקטיביים של מתקן הגז; ויש לנו תוכנית הנדסית, שזאת הגדרה אחרת.

אילן מירון: על התוכנית ההנדסית יחתום אותו אחד שמומחה לעניין הגז והוא גם צריך להכין את המפרט, שעובר לממונה במשרד התשתיות שיבדוק את כל בעיות הבטיחות.

אילן מירון: מתכנן מתקן הגז יחתום על כל הנושא שקשור לאותם חישובים סטטיים.

אילן מירון: באשר לחתימות, בסעיף 3(ג) יש לנו את המבקש, עורך הבקשה, מתכנן המתקן והאחראי להקמת המתקן – וזה בדיוק כמו בבקשה להיתר רגילה, כאשר בסעיף קטן (ד) אנחנו אומרים שהחתימות של ג(4) ו-(6) יימסרו לאחר הגשת בקשה להיתר, אך לא יאוחר ממועד תחילת העבודה.

אילן מירון: כלומר, כשכבר יש לך מישהו שמתחיל את העבודה ואתה יודע מיהו אותו אחראי, הוא יבוא לחתום.

אילן מירון: בדיוק כמו בכל התקנות הרגילות של כל בקשה להיתר – כשעוד לא יודעים מי הקבלן שיבנה בפועל את המבנה – יש אפשרות לחתום על ההיתר לפני תחילת העבודה, כשכבר אותו קבלן מגיע.

אילן מירון: זה בדיוק אותו הסדר כפי שקיים לגבי היתר בנייה במבנה רגיל.

אילן מירון: אילן מירון: אבל מי מתכנן מערכת הגז, לא ברור.

שירה ברנד: על התוכנית ההנדסית, לפי סעיף 24 לחוק משק הגז, יחתום אותו מתכנן גז – כשעדיין לא קיימת הגדרה כזאת בחוק המהנדסים והאדריכלים, וזה צריך אולי לתקן שם, אבל לא בחוק הזה.

שירה ברנד: הקונסטרוקטור יחתום לגבי מתקן הגז וההשלכות הקונסטרוקטיביות שלו, על גבי התוכנית.

שירה ברנד: שניהם צריכים לחתום, בכל מקרה.

שירה ברנד: אהוד ענבר: מתקן, ברגע שהוא מוגדר כמתקן – זה לא מבנה.

שירה ברנד: אם כותבים מתקן, אני חושב שאפשר לפרש זאת כמערכת של הגז, כי מתקן הוא לא המבנה.

שירה ברנד: למה שלא יהיה כתוב מבנה?

שירה ברנד: שירה ברנד: לפעמים זה צינור ולפעמים זה מבנה פיסי.

שירה ברנד: אנחנו לא רוצים להגביל את עצמנו.

שירה ברנד: אהוד ענבר: האם רוצים שקונסטרוקטור יחתום על מתקן הגז?

שירה ברנד: מתקן זה לא מבנה.

שירה ברנד: מה שאני מבין, שהכוונה פה לצנרת או למתקן הטכני.

שירה ברנד: שירה ברנד: הרי ההיתר הוא לכל העבודות גם יחד, כולל עבודות החפירה וכולל עבודות החיפוי, ולכן בעניין הזה נדרש בכל זאת מתכנן שייתן את החישובים הסטטיים ויתייחס לנושא ההנדסי הזה.

שירה ברנד: היו"ר משה כחלון: אבל הוא בא ואומר: מתקן זה מערכת וסתים.

שירה ברנד: לאה ורון: בסעיף ההגדרות הגדרתם "מתקן גז" – מתקן גז בלחץ נמוך מאוד, וכו'.

שירה ברנד: שירה ברנד: נכון, אבל ההיתר ניתן לביצוע עבודות בכללותן.

שירה ברנד: לאה ורון: אז הקונסטרוק

שירה ברנד: טור הוא זה שחותם על זה?

שירה ברנד: שירה ברנד: הקונסטרוקטור חותם על ההיתר.

שירה ברנד: היו"ר משה כחלון: מה מבין מהנדס בניין בתחום הזה?

שירה ברנד: אהוד ענבר: מה אני מבין במתקן גז?

שירה ברנד: שירה ברנד: אתה מבין לא בחלק הטכני של המתקן; אתה מבין בחלק הטכני של ביצוע העבודות.

שירה ברנד: היו"ר משה כחלון: אני הבנתי, בין הדברים, שאילו היתה הגדרה של מהנדס גז, היינו אומרים מהנדס גז.

שירה ברנד: שירה ברנד: לא קיים.

שירה ברנד: היו"ר משה כחלון: שאלה מה עושים, מי חותם.

שירה ברנד: אנחנו רוצים להתקדם, הרי צריך שמישהו גם יחתום.

שירה ברנד: מה אתם מציעים?

שירה ברנד: אתם אנשי השטח.

שירה ברנד: אילן מירון: שוב, אנחנו בגפ"מ פתרנו זאת ממש לאחרונה בתקנה שנכנסה לתוקף לפני שלושה ימים, שם הגדרנו מה זה מתכנן גפ"מ.

שירה ברנד: לדעתי, צריך לקבוע אותה תקנה לגבי מיהו מתכנן מתקן גז בלחץ נמוך, או בכל לחץ שחושבים, וזה יהיה בעל התפקיד שיהיה מורשה לחתום על התוכניות.

שירה ברנד: שם יוגדר גם איזו השכלה נדרשת, וכו'.

שירה ברנד: לאה ורון: כמה כאלה יש בארץ?

שירה ברנד: אילן מירון: לא הרבה, אבל יש מספיק.

שירה ברנד: בגז טבעי פחות, בגפ"מ הרבה יותר.

שירה ברנד: לאה ורון: בגפ"מ ברור שיש, אבל אני שואלת לגבי גז טבעי.

שירה ברנד: שוקי שטרן: יש פה סוגיה של מי מוסמך להגיש בקשה להיתר.

שירה ברנד: מה שמוצע פה, שלא נעשה שינוי כרגע לגבי מי שמוסמך להגיש בקשה להיתר, ובמידת הצורך – אם פנימית בתוך הארגון הוא רוצה להסתמך - ולעתים יש דרישות של רשות הגז כשמביאים לנו מפרט לאישור, להסתמך על גורמים מקצועיים, בדרך כלל מחוץ-לארץ, כאשר הוא בא ומאשר את אותם מתקנים, זה נדרש פנימית.

שירה ברנד: היום, על-פי חוק התכנון והבנייה, לא יכול להגיש בקשה מישהו אחר.

משה כחלון: אתם אומרים שהוא הכי קרוב - הקונסטרוקטור הכי קרוב.

משה כחלון: שירה ברנד: זה לא רק הקונסטרוקטור.

משה כחלון: יש פה תוכנית הנדסית.

משה כחלון: חנא סוויד: הכי טוב זה לעשות אנלוגיה עם חשמל.

משה כחלון: היום, אם צריך לבנות בית או מפעל – יש שני מרכיבים.

משה כחלון: יש המבנה הפיסי, ואחר כך יש את המערכת עצמה.

משה כחלון: כשמגישים בקשה להיתר לוועדה לתכנון ובנייה, שם לא מפרטים מה זה רשת החשמל, מה זה המתקן החשמלי.

משה כחלון: קודם כול, מקבלים היתר לגבי הבניין ואחר כך פונים לחברת חשמל ושם מגישים – החשמלאי, הטכנאי, מהנדס החשמל – הולכים לשם ומאשרים תוכנית של חשמל.

משה כחלון: אני חושב שזה יכול להיות הסידור הכי טוב.

משה כחלון: גם בחברת חשמל יש מבנים שהם לא צריכים מבנה פיסי – שמים שנאים, טרנספורמטורים, בשטח פתוח.

משה כחלון: שירה ברנד: אבל הם מופיעים בהיתר הבנייה.

משה כחלון: דוד פילזר: יש הסדרים בתקנות התכנון והבנייה לעניינים האלה – מתקנים סטנדרטיים.

משה כחלון: חנא סוויד: שם לא צריך את מהנדס הבניין.

משה כחלון: שירה ברנד: גם צריך.

משה כחלון: דוד פילזר: לא כל פעם מחדש.

משה כחלון: חנא סוויד: אני מנסה להציע הצעות מניסיוני איך לצאת מזה, כי אכן יש פה מערבולת עם ההגדרות השונות.

משה כחלון: אי-אפשר לבקש מקונסטרוק

משה כחלון: טור שלמד לחשב בטון מזוין, לחתום על מתקן גז.

משה כחלון: זה לא הגיוני.

משה כחלון: יאשה יורבורסקי: אנחנו עוסקים כאן בגז טבעי, עם מערכת מסובכת, מסוכנת, ודרוש כאן ידע.

משה כחלון: נכון שכרגע אין במדינת ישראל עודף ידע.

משה כחלון: מתחיל להיות כי אנחנו עוסקים כאן בלחץ נמוך מאוד, אנחנו עוסקים בגז מ-1996, יש כבר חברות ישראליות שהתמחו, קיבלו רשיונות לכך וגם מוסמכות לכך.

משה כחלון: אני לא רוצה לפרט שמות חברות– יש לא חברה אחת ולא שתיים ולא ארבע.

משה כחלון: אין רכשו את זה?

משה כחלון: מתחילת העבודה על הפרויקט, אנחנו דרשנו Joint Venture, שייקחו את החברות הזרות עם הידע, ולאט ולאט יוטמע הידע במדינת ישראל, וזה עובד.

משה כחלון: ומה לעשות, בנושא כזה צריך ידע, וצריך להוכיח שאתה יודע ומתעסק בזה.

שוקי שטרן: אבל כאן אומרים שהקונסטרוקטור הוא שיחתום על התוכניות.

שוקי שטרן: זה ההיפך ממה שאתה אומר.

שוקי שטרן: שירה ברנד: אנחנו מתבלבלים קצת.

שוקי שטרן: לא רק הקונסטרוקטור חותם.

שוקי שטרן: גם הקונסטרוקטור חותם, ובוודאי שאנחנו לא מצפים ממנו שיהיה אחראי על הנושא הטכני.

שוקי שטרן: היו"ר משה כחלון: אז מתכנן מתקן הגז אחראי על הקמת מתקן הגז.

שוקי שטרן: חנא סוויד: זה המקביל לחשמלאי מוסמך.

שירה ברנד: לא.

שירה ברנד: זה מקביל למתכנן המבנה, שיש לו חשמלאי שנתן הנחיות לחשמל.

שירה ברנד: מתכנן המתקן – יש לו את התוכנית ההנדסית שלא הוא ערך אותה; ערך אותה אותו מומחה לענייני גז.

שירה ברנד: חנא סוויד: זה לא הולך ככה.

שירה ברנד: קריאה: זה לא מוגדר כך.

שירה ברנד: שירה ברנד: עוד לא הגדרנו כלום.

שירה ברנד: רק הגדרנו את ההגדרות.

שירה ברנד: אילן מירון: הקונסטרוקטור הכי קרוב – לפי ההגדרות שלכם – למי שחותם על התוכנית של מערכת הגז.

שירה ברנד: זה לא הגיוני.

שירה ברנד: שירה ברנד: אבל התוכנית לא תעבור בלי אותה תוכנית הנדסית שעברה על-ידי אותו מתכנן שאחראי על גז, שהוא מומחה בתחום הגז.

שירה ברנד: אילן מירון: שערי בנפשך שבכלל אין קונסטרוקציה – יש רק צנרת ואביזרי צנרת.

שירה ברנד: לאה ורון: מה שאמר חבר הכנסת סוויד, שיש מתקן שהוא בשדה פתוח.

שירה ברנד: אהוד ענבר: איזו רשות רישוי דנה בזה?

שירה ברנד: רשות הרישוי המקומית, שזה מהנדס הוועדה המקומית ויושב-ראש הוועדה המקומית.

שירה ברנד: אהוד ענבר: למהנדס הוועדה המקומית יש הכשרה לבדוק תוכנית של גז, אם מישהו בר-סמכא לא יחתום עליה?

שירה ברנד: שירה ברנד: תהיה חתימה של הממונה על הבטיחות.

שירה ברנד: עמי פיינשטיין: הוא מקבל תוכנית מרשות הגז, מאושרת על-ידי הממונה על הבטיחות.

שירה ברנד: זה שלב ראשון של התחלת העבודה.

שירה ברנד: יאשה יורבורסקי: ההסדר הוא טוב.

שירה ברנד: התוכנית ההנדסית ונושא הבטיחות מגיעים אלינו, אנחנו בודקים את זה – גם בעזרת חברות זרות, אני לא יכול לבדוק זאת לבד – מעירים את ההערות.

שירה ברנד: הוא מקבל את זה בקופסה סגורה עם אישור שלי, ואני לוקח על כך אחריות.

שירה ברנד: ההסדר הוא טוב ומקצועי, והלוואי שבמקומות אחרים יעבדו כך.

שירה ברנד: בנושא של הקונסטרוקציה, כפי שנאמר, יש מתקנים עם קונסטרוקציה ויש מתקנים בלי קונסטרוקציה.

שירה ברנד: בנושא של מתקנים עם קונסטרוקציה, בקטע של הקונסטרוקציה אנחנו גם בודקים כי לתמיכות יש משמעות ולמבנה יש משמעות, במערכת כולה.

שירה ברנד: יש דבר שלישי שאנחנו נתקלים בו בשטח כרגע, במיוחד במערכות הגדולות של קווים ימיים, שבאמת חסר לנו כרגע במדינת ישראל – אז יש הסדר של לקיחת אחריות בין מתכנן זר לבין מתכנן ישראלי, כי לפי חוק התכנון והבנייה מי שצריך לחתום בגרמושקה זה מתכנן ישראלי, וטוב שכך, כי הגוי הזה – סליחה על הביטוי – בעוד כמה שנים לא יהיה כאן.

שירה ברנד: אנחנו צריכים מישהו שייקח אחריות.

שירה ברנד: אהוד ענבר: אפשר אולי להקיש פה מנושא האנטנות הסלולריות – שבקדנציה האחרונה נדון פה – ושם גם על העמדת האנטנה חותם קונסטרוקטור.

שירה ברנד: כל העניינים הטכניים, השמירה על הסביבה – המשרד צריך לתת את אישורו מבחינה טכנית.

שירה ברנד: היו"ר משה כחלון: אנחנו נצביע על זה.

שירה ברנד: אתי בנדלר: האם אפשר לייחד את החתימה בתקנה 3(ג) רק לעניין הקונסטרוקציה?

שירה ברנד: שירה ברנד: אפשר.

שירה ברנד: אתי בנדלר: תציעו את הנוסח.

אילן פרדקין: אני דווקא רוצה לתת דוגמה חיה שמתבצעת היום בישראל של הקמת תשתית הולכת הגז.

אילן פרדקין: במסגרת הזאת אנחנו מתכננים ומספקים את כל תחנות הפחתת הלחץ ומדידה, זה נקרא PRMS.

אילן פרדקין: יחד עם זאת, מי שמתקין את המערכות הללו, מי שאחראי על ההרכבה שלהן בשטח – נכון לעכשיו- זה אותו קבלן בניין שעושה את קו הצנרת.

אילן פרדקין: עכשיו, מי חותם?

אילן פרדקין: יאשה יורבורסקי: יש כמה נקודות.

אילן פרדקין: יש את ה- accomplish certificate – כדי להוכיח שהמערכת טובה.

אילן פרדקין: מי שחותם זה הקבלן וכל המפקחים, שהם ביצעו את זה, והם מוכיחים שהמערכת היא כפי שצריך.

אילן פרדקין: מי שחותם על הגרמושקה זה מהנדס ראשי.

אילן פרדקין: חנא סוויד: האם נשקלה אפשרות להפריד בין המבנה לבין מערכת הגז?

אילן פרדקין: אתן דוגמה.

אילן פרדקין: כשרוצים לקבל היתר בנייה לבניין, יש תקנות של ההתגוננות האזרחית.

אילן פרדקין: הוועדה אומרת: המבנה בסדר, אבל תלכו להתגוננות אזרחית ותביאו אישור שהוא עומד בדרישות של התגוננות אזרחית.

אילן פרדקין: יכול להיות שיש סידור כזה, שהדרישה לאישור הבניין בכללותו, בסופו של דבר, כפופה לכך שמומחה לגז יתן את אישורו.

אילן פרדקין: שירה ברנד: אנחנו לא מדברים על הבניין.

אילן פרדקין: אנחנו מדברים על המערכת של לחץ הגז.

אילן פרדקין: חנא סוויד:

אילן פרדקין: שירה ברנד: זה היתר רק לקו שמגיע.

אילן פרדקין: ההיתר הוא עד המונה בפתח המגרש.

אילן פרדקין: מה שקורה בתוך המגרש לא נמצא בתקנות האלה.

אילן פרדקין: אנחנו לא מדברים פה על בניין.

אילן פרדקין: אנחנו מדברים על הקמה של הרשת.

אילן פרדקין: אין פה מה להפריד ממה.

אילן פרדקין: לאה ורון: בהמשך לשאלתו של חבר הכנסת סוויד, איפה יש בתקנות את החובה לקבל חתימה של הגורם האחראי על הבטיחות או על נושא של גז?

אילן פרדקין: שירה ברנד: אנחנו רק בסעיף ההגדרות.

חנא סוייד: האם זה האחראי על הביקורת?

חנא סוייד: לאה ורון: אני לא בטוחה.

חנא סוייד: תפנו אותנו היכן זה.

חנא סוייד: כתנאי למתן ההיתר, זה חתימה של המומחה בתחום הגז הטבעי?

נועם בריימן: מתכנן מתקן הגז, בסעיף 3(ג)(3).

נועם בריימן: שירה ברנד: לא.

נועם בריימן: זה החתימה.

נועם בריימן: קריאה: בהגדרות המפרט - סעיף 24 לחוק.

נועם בריימן: שירה ברנד: סעיף 24 לחוק מגדיר את החובה להכין מפרט שמאושר על-ידי הממונה מטעם המשרד.

נועם בריימן: לאה ורון: סעיף 24(ב): "בעל רשיון המבקש להתקין מתקן גז או לעשות בו שינוי, יכין ויגיש לרשות מפרט, שיכלול את התכניות ההנדסיות ותיאור העבודות להקמת המיתקן, ואת תיאור המקרקעין הדרושים לו ופרטי הבעלות בהם; השר רשאי לקבוע בתקנות או ברישיון פרטים ומסמכים נוספים שייכללו במפרט.

נועם בריימן: " לא זה מה שאני שואלת, וזה בהמשך לשאלתו של חבר הכנסת סוויד.

נועם בריימן: אני שואלת היכן נדרשת חתימתו, כתנאי לקבלת ההיתר, של מומחה המשרד או אחראי מטעם מדינת ישראל לתחום הגז הטבעי, לבטיחות.

נועם בריימן: שוקי שטרן: בסעיף 24(א) כתוב: "לא יקים בעל רישיון מיתקן גז ולא יעשה בו שינוי אלא על פי מפרט כאמור בסעיף קטן (ב)." דהיינו, אין אפשרות בלי מפרט מאושר של הממונה.

נועם בריימן: שירה ברנד: זה בחוק כבר.

נועם בריימן: נועם בריימן: הבעיה היא לפעמים הפוכה.

נועם בריימן: לאה ורון: האם יש לכם את סעיף ההגדרות בחוק של הגז הטבעי, מי זה המנהל והממונה?

נועם בריימן: נועם בריימן: המנהל זה מנהל רשות הגז הטבעי, והממונה זה הממונה על הבטיחות של רשות הגז הטבעי.

נועם בריימן: המנהל זה שוקי שטרן, והממונה זה יאשה יורבורסקי.

נועם בריימן: לאה ורון: "הממונה" – הממונה על הבטיחות שמונה לפי סעיף 61; "המנהל" – מנהל רשות הגז הטבעי שמונה לפי סעיף 59.

נועם בריימן: היו"ר משה כחלון: חבר הכנסת סוויד, אני רוצה להעמיד את סעיף ההגדרות להצבעה, כפי שהן.

נועם בריימן: זה אומנם לא בדיון הזה, אבל צריך לטפל בעניין הזה כפי שנעשה כרגע בגפ"מ.

נועם בריימן: מי בעד סעיף ההגדרות?

נועם בריימן: מי נגד?

נועם בריימן: ה צ ב ע ה סעיף 1, סעיף ההגדרות, נתקבל.

נועם בריימן: היו"ר משה כחלון: סעיף 1 אושר פה אחד.

נועם בריימן: שירה ברנד: תחולת תקנות בקשה להיתר 2.

נועם בריימן: (א) תקנות בקשה להיתר לא יחולו על הקמה של מיתקן גז, אלא אם כן הוחלו במפורש בתקנות

נועם בריימן: לכל מונח שלא הוגדר בתקנות אלה, תהיה המשמעות שיש לו בתקנות בקשה להיתר זולת אם משתמע אחרת.

נועם בריימן: למעשה, התקנות האלה הן דומות מאוד לתקנות בקשה להיתר, בשינויים המחויבים לצורך הקמת מתקני גז.

נועם בריימן: לכן יש את הסעיף הזה, שנותן את הוראות המעבר האלה.

משה כחלון: האם יש הערות לסעיף 2(א) ו- (ב)? אין.

משה כחלון: אני מעמיד להצבעה.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה סעיף 2 נתקבל.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון: סעיף 2 אושר פה אחד.

משה כחלון: שירה ברנד: הגשת הבקשה להיתר 3.

משה כחלון: (א) בקשה להיתר תוגש לרשות הרישוי בידי אחד מאלה: (1) מדינת ישראל או מי שמונה מטעמה לצורך זה; (2) בעל רשיון כהגדרתו בחוק הגז הטבעי; (3) צרכן גז טבעי לגבי מיתקן גז לצריכה עצמית.

משה כחלון: בקשה להיתר תוגש בשלושה עותקים, לפי טופס 1 בתוספת, בצירוף מפרט, שיוגש בחמישה

משה כחלון: זה אותו מפרט שדיברנו עליו קודם לכן.

משה כחלון: (ג) על הבקשה להיתר ומפרט כאמור בתקנת משנה (ב) יחתמו אלה: (1) המבקש; (2) עורך הבקשה; (3) מתכנן מיתקן גז; (4) האחראי להקמת מיתקן גז; (5) בעל הנכס; (6) האחראי לביקורת.

משה כחלון: (ד) חתימותיהם של האחראי להקמת מיתקן גז ושל האחראי לביקורת כאמור בתקנת משנה (ג)(4) ו- (6), יכול שיימסרו לרשות הרישוי לאחר הגשת בקשה להיתר, אך לא יאוחר ממועד תחילת העבודה נושא ההיתר.

משה כחלון: הוסיפה פה קודם לכן עורכת-הדין בנדלר לגבי סעיף 3.

משה כחלון: נתקן אותו כך שיהיה כתוב:

משה כחלון: מתכנן מיתקן גז לעניין החישובים הסטטיים והקונסטרוקציה במתקן – כשזה מתייחס לסעיף ההגדרות.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון: נאשר זאת בהתאם לתיקונים.

משה כחלון: יש הערות לסעיף?

משה כחלון: אין.

משה כחלון: אני מעמיד להצבעה את סעיף 3 (א) (1) עד (3); (ב) ו- (ג) (1) עד (6); ו- (ד).

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה סעיף 3 נתקבל.

משה כחלון: סעיף 3 בשלמותו אושר, בכפוף לשינויים שהוצעו על-ידי היועצת המשפטית לוועדה, הגב' בנדלר.

משה כחלון: שירה ברנד: עורכי הבקשה והאחראים לעריכתה 4.

משה כחלון: עורכי הבקשה והאחראים לעריכתה יהיו כאמור בתקנות 2ד' עד 2ט' לתקנות בקשה להיתר, והתקנות האמורות יחולו, בשינויים המחויבים, על הבקשה להיתר.

משה כחלון: נועם בריימן: יש הגדרה של תקנות הבקשה להיתר בסעיף ההגדרות.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון: הערות?

משה כחלון: אין.

משה כחלון: מי בעד סעיף 4?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה סעיף 4 נתקבל.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון:

משה כחלון: שירה ברנד: נספחים לבקשת היתר 5.

משה כחלון: (א) לבקשה להיתר יצורפו נספחים אלה: (1) מפה מצבית; (2) מפת איתור העבודה; (3) תשריט סכמתי של מיתקן הגז; (4) תכניות בניה.

משה כחלון: הנספחים האמורים בתקנת משנה (א) ייחתמו בידי המבקש, עורך הבקשה ומתכנן מיתקן גז.

משה כחלון: הערות לסעיף 5? אין.

משה כחלון: סעיף 5 (א)(1) עד (4) וסעיף 5(ב).

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה סעיף 5 נתקבל.

משה כחלון: סעיף 5 אושר פה אחד.

משה כחלון: שירה ברנד: מפה מצבית 6.

משה כחלון: מפה מצבית תיערך כאמור בתקנה 4 לתקנות בקשה להיתר, והתקנה האמורה תחול, בשינויים המחויבים, על בקשה להיתר.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון: האם יש הערות לסעיף 6? אין.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה סעיף 6 נתקבל.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון:

משה כחלון: שירה ברנד: מפת איתור העבודה 7.

משה כחלון: (א) מפת איתור העבודה תיערך בקנה מידה 1:250, ובה יצויינו הפרטים שלהלן, בין אם הם נמצאים בנכס ובין אם מבקשים להקימם: (1) בניינים ודרכי הגישה אליהם; (2) מיתקן הגז; (3) דרכי גישה למיתקן הגז; (4) כניסות ויציאות של מיתקן הגז; (5) חצרות, מקומות חניה ומפלסיהם; (6) קווי אספקת מים; (7) חיבור לביוב ציבורי; (8) בורות רקב, בורות חלחול או חפירי חלחול, אם קיימים; (9) מכלי גז וצנרת לאספקת גז שאינם של מיתקן הגז; (10) ארובה גבוהה; (11) מיתקן חימום להסקה מרכזית על-ידי דלק נוזלי שאינו של מיתקן הגז; (12) דרכי ניקוז הנכס; (13) קווים ועמודים של חשמל וטלפון וקווי טלויזיה בכבלים; (14) גדרות; (15) תיאור התנאים הפיזיים של הנכס.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון: האם יש הערות לסעיף 7(א)?

משה כחלון: חנא סוויד: בסעיף 7(א) כתוב: "מפת איתור העבודה תיערך בקנה מידה של 1:250, ובה יצויינו הפרטים שלהלן, בין אם הם נמצאים בנכס ובין אם מבקשים להקימם".

משה כחלון: מתי?

שירה ברנד: עכשיו, במסגרת ביצוע העבודות של המתקן.

שירה ברנד: אם רוצים להקים דרכי גישה למתקן הגז, תסמן אותם כמבוקשים.

שירה ברנד: היו"ר משה כחלון: זה למען הסדר הטוב.

שירה ברנד: חנא סוויד: אולי בעוד חמש שנים?

שירה ברנד: היו"ר משה כחלון: מדובר על משהו מתוכנן.

שירה ברנד: שירה ברנד: רציתי לציין שאין סעיף קטן (ב), לכן (א) הוא מיותר.

שירה ברנד: זה ייכתב סעיף 7, ללא (א).

שירה ברנד: אפרים שלאין:

שירה ברנד: אתה תסמן אם הם קיימים.

אפרים שלאין: בין אם קיימים ובין מבקשים להקימם.

אפרים שלאין: אני חושב שהכוונה היתה אם יש במסגרת אחרת מישהו שביקש להקים אותם.

אפרים שלאין: שירה ברנד:

אפרים שלאין: אבל אני לא יכול מכוח צנרת גז לבקש להקים בורות רקב.

אפרים שלאין: שירה ברנד:

לאה ורון: רק לסמן על מפת איתור העבודה.

שירה ברנד: אם אתה רוצה בהזדמנות זאת להקים עוד משהו מהמפורט פה - תסמן אותו, ואם אתה רק רוצה לציין שזה קיים – תציין שזה קיים.

נועם בריימן: אבל האישור לא יהיה פה לבורות חלחול.

נועם בריימן: אם הוא יגיש בקשה נפרדת לבורות חלחול - - -

אפרים שלאין: לכן בדיוק צריך להפריד את זה.

אפרים שלאין: הכוונה פה להגיש את הבקשה בצנרת של הגז.

אפרים שלאין: אם כתוצאה מכך אני צריך להעתיק תשתית אחרת?

אפרים שלאין: שירה ברנד:

אפרים שלאין: היו"ר משה כחלון:

אפרים שלאין: סעיף 7 נתקבל.

אפרים שלאין: היו"ר משה כחלון:

שירה ברנד: תכניות בניה 8.

שירה ברנד: תכניות בניה ייערכו בקנה מידה 1:250 ויכללו את תכניות התנוחה והחתכים של מיתקן הגז.

משה כחלון: האם יש הערות לסעיף 8? אין.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: מי נגד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה סעיף 8 נתקבל.

משה כחלון: היו"ר משה כחלון:

שירה ברנד: חזית לצד הרחוב 9.

שירה ברנד: לבקשת המהנדס רשאית רשות הרישוי לדרוש כי תכנית בניה של חזית בנין לצד הרחוב שלאורכו הוא מוקם, תיערך כאמור בתקנה 8 לתקנות בקשה להיתר, והוראות התקנה האמורה יחולו על הבקשה להיתר, בשינויים המחויבים.

שירה ברנד: אילן מירון: באיזה הקשר זה?

שירה ברנד: זו נראית לי בקשה כללית לכל בניין.

שירה ברנד: שירה ברנד: לא.

שירה ברנד: רק אם צריך, אתה חופר הרי את אותו מתקן.

שירה ברנד: אם אתה רוצה לראות משהו שקשור לחזית הבניין – זכותו של מהנדס הוועדה לבקש שתוסיף חתך של החזית לצד הרחוב.

שירה ברנד: לאה ורון: למה רק של החזית?

שירה ברנד: שירה ברנד: כי הרי לא מגיעים עד לבניין.

שירה ברנד: הצנרת מגיעה רק למונה.

שירה ברנד: אילן מירון: לא ברור לי מה הקשר לצנרת הגז פה.

שירה ברנד: שירה ברנד: לפעמים הבניינים מגיעים לקו אפס, הצנרת מאוד קרובה, אז רוצים לראות את החזית.

שירה ברנד: היו"ר משה כחלון: חבר הכנסת סוויד, תמשיך בבקשה לנהל את הישיבה.

שירה ברנד: עכשיו יש לכם עניין עם מהנדס תשתיות.

שירה ברנד: הוא ישמש כיושב-ראש עד סוף הדיון.

שירה ברנד: אילן מירון: אנחנו מבינים שהכוונה היא לבניין שבקרבתו עובר צינור גז.

שירה ברנד: זה לא מוזכר.

שירה ברנד: במשפט הזה אין שום אזכור.

שירה ברנד: שירה ברנד: למה?

שירה ברנד: חזית בניין לצד הרחוב שלאורכו הוא מוקם.

שירה ברנד: אילן מירון: מה מוקם?

שירה ברנד: הבניין מוקם.

שירה ברנד: שירה ברנד: לא הבניין.

שירה ברנד: מתקן הגז.

שירה ברנד: אתי בנדלר: אז תכתבו: מתקן הגז.

שירה ברנד: שירה ברנד: שלאורכו מוקם מתקן הגז.

חנא סוייד: סעיף 9 מאושר.

חנא סוייד: שירה ברנד: אופן הגשת נספחים 10.

חנא סוייד: הגשת הנספחים לבקשה להיתר, תיעשה לפי תקנה 9 לתקנות בקשה להיתר, והתקנה האמורה תחול על הבקשה להיתר, בשינויים ובהתאמות המחויבים לצורך תכנון מיתקן גז, כפי שיורה המהנדס.

חנא סוייד: מ"מ היו"ר חנא סוויד: הערות?

חנא סוייד: אין.

חנא סוייד: סעיף 10 מאושר.

חנא סוייד: שירה ברנד: נספחים שונים להבהרת הבקשה 11.

חנא סוייד: המבקש יגיש לרשות הרישוי, לפי בקשתה בכתב, נספחים נוספים הדרושים, לדעתה, להבהרת הבקשה להיתר או לבדיקתה.

חנא סוייד: מ"מ היו"ר חנא סוויד: עוד פעם.

חנא סוייד: נועם בריימן: כבר אישרנו פעם אחת.

חנא סוייד: מ"מ היו"ר חנא סוויד: כן.

חנא סוייד: צריך אחידות.

חנא סוייד: דוד פילזר: מכיוון שיכולים להיות דברים בשטח, התקנות לא יכולות לצפות כל מצב, זה סעיף כללי.

חנא סוייד: מ"מ היו"ר חנא סוויד: סעיף 11 מאושר.

חנא סוייד: שירה ברנד: נספחים במספר ובקנה מידה שונים 12.

חנא סוייד: ראה מהנדס הועדה כי תנאי השטח או מיתקן הגז מחייבים זאת, רשאי הוא, על דעת יושב ראש רשות הרישוי ומנימוקים מיוחדים שיירשמו - (1) להתיר הגשת נספחים לבקשה במספר ובקנה מידה שונים מהקבוע בתקנות אלה; להוסיף או לגרוע מהפרטים הנדרשים בכל אחד מהנספחים וכן מהנספחים עצמם.

חנא סוייד: זה למקרה שמדובר בעבודה בסדר גודל גדול יותר, אז אולי קנה המידה לא מתאים.

חנא סוייד: מ"מ היו"ר חנא סוויד: הערות?

חנא סוייד: אין.

חנא סוייד: סעיף 12 מאושר.

שירה ברנד: בדיקת הבקשה 13.

שירה ברנד: הוגשה בקשה להיתר לרשות הרישוי והיא תואמת את הוראות חוק התכנון והבניה, תקנות אלה ואת התכניות החלות על הנכס, יאשר המהנדס בכתב את הדבר.

שירה ברנד: בבקשה להיתר שאינה תואמת את ההוראות כאמור בתקנת משנה (א), יפרט המהנדס את מהותה ומידתה של הסטיה ויחווה את דעתו בכתב לרבות לענין הגדרת הבקשה כסטיה ניכרת על-פי סעיף 151 לחוק התכנון והבניה.

שירה ברנד: מ"מ היו"ר חנא סוויד: סטייה ניכרת זה עולם ומלואו.

שירה ברנד: שירה ברנד: סטייה ניכרת היא לפי סעיף 151 לחוק.

שירה ברנד: נכון שזה נתון להרבה שיקול דעת של המהנדס מה ניכר ומה לא ניכר.

נועם בריימן: אבל שיקול הדעת כבר ניתן בחקיקה הראשית במקום אחר.

נועם בריימן: מ"מ היו"ר חנא סוויד: אבל הולכים וסוגרים את הרשימה, אתה יודע.

נועם בריימן: שירה ברנד: מכיוון שאי-אפשר לפתוח את הרשימה לסטייה ניכרת לגז וסטייה ניכרת לחשמל וסטייה ניכרת לביוב – זה נשאר לשיקול דעת.

נועם בריימן: בכל מקרה, בפרק הזה יש זכות ערעור לוועדת ערר.

נועם בריימן: מ"מ היו"ר חנא סוויד: סעיף 13 (א) ו-(ב) מאושר.

שירה ברנד: מתן היתר ותנאיו 14.

שירה ברנד: רשות רישוי רשאית לתת היתר, לסרב לתתו, לתקנו, לשנותו, להתלותו או לבטל מתן היתר עקב מתן פרטים בלתי נכונים, וכן להתנות בו תנאים, בין השאר בענינים אלה: (1) חומרי בניה לביצוע העבודה ודליקותם של חומרים אלה; (2) מראהו החיצוני של מיתקן הגז המוצע והתאמתו לסביבתו; (3) מילויים וחפירות; (4) התאמת מפלסי הנכס למערכת הדרכים והניקוז ולעיצוב הנוף והסביבה; (5) עבודות פיתוח מסביב למיתקן הגז המוצע, כמפורט להלן: (א) סלילת מדרכות ושבילים, בניית קירות תומכים וגדרות; (ב) נטיעת עצים וצמחים מסוימים ושמירה על עצים וצמחים מסוימים שבנמצא; (6) הריסתו של בנין, כולו או חלקו, שיש לו קשר עם העבודה המבוצעת; מערכות תאורה, ביוב וניקוז, אספקת מים, צנרת חומרים מסוכנים , טלפון, חשמל, גז, מיתקנים לאצירת אשפה ומיתקנים לבטיחות אש; (8) מקומות חניה וגישה אליהם; (9) נקיטת אמצעי בטיחות להגנת הציבור הרחב ולהגנת העובדים במיתקן הגז במהלך הבניה ולאחריה; (10) מניעת הפרעה במהלך העבודה לתנועת כלי רכב והולכי רגל בדרך ציבורית; (11) נקיטת אמצעים למניעת הנחת חומרים, מכשירים, כלי עבודה או חפצים אחרים על דרך ציבורית במהלך העבודה ולסילוקם מסביבת הנכס לאחר השלמתה, וכן תנאים לפינוי פסולת בנין במהלך העבודה ובסיומה.

שירה ברנד: רפ"ק ירון קדם: ירון קדם, מחלקת אבטחה, משטרת ישראל.

שירה ברנד: כל מתקן גפ"מ במדינת ישראל מחויב באישור משטרה על מנת לאשר אותו בהיבט הביטחוני שלו, לא רק בהיבט הבטיחותי שלו.

שירה ברנד: לגבי מתקנים פה, יש צורך שגם הרשות המקומית תתייחס לקבלת אישור ממשטרת ישראל, לצורך העניין, בהיבט הביטחוני .

שירה ברנד: מ"מ היו"ר חנא סוויד: מאוד הגיוני.

שירה ברנד: שירה ברנד: אני רוצה לבדוק שלא ביקשנו כבר קודם במסגרת התקנות.

אתי בנדלר: אולי ראוי להכניס זאת גם בתקנות הקודמות, אם כך.

אתי בנדלר: שירה ברנד: כן, זאת השאלה.

אתי בנדלר: נועם בריימן: באיזה שלב צריך את זה?

אתי בנדלר: רפ"ק ירון קדם: פה בהיתר.

אתי בנדלר: במתן היתר ותנאיו, הרשות המקומית - - - נועם בריימן: אתה מקבל את זה למשל ברשיון העסק.

אתי בנדלר: בשלב הבא של ההפעלה, כל עוד מקימים – מקימים.

אתי בנדלר: רפ"ק ירון קדם: אבל צריך להתלות את זה מראש – מה צריך כדי שאותו מתקן יוקם.

אתי בנדלר: מגישים את הבקשה, עושים את יתר הדברים, והאישור מותנה.

אתי בנדלר: לגבי ההיבט הבטיחותי – כפי שנכתב בפסקה (9): נקיטת אמצעי בטיחות- כך יש צורך בנקיטת אמצעי ביטחון.

אתי בנדלר: מ"מ היו"ר חנא סוויד: יש שתי אפשרויות.

אתי בנדלר: אפשרות אחת היא לבקש בשלב של רישוי עסק.

אתי בנדלר: רפ"ק ירון קדם: אין בעיה אם זה נכנס בהיבט של רישוי עסק.

שירה ברנד: בסעיף קטן (9) כתוב:

שירה ברנד: נקיטת אמצעי בטיחות להגנת הציבור הרחב ולהגנת העובדים במיתקן הגז במהלך הבניה ולאחריה;"

להוסיף: אתי בנדלר:

רפ"ק ירון קדם: אין בעיה בהיתר, כרישוי עסק רגיל ייכנס להיבט הביטחוני אישור משטרת ישראל.

אתי בנדלר: זה קיים בכל מקרה.

אתי בנדלר: אם זה מספק אותך – זה מה שהעלה היושב-ראש.

רפ"ק ירון קדם: חשוב שזה יהיה מודגש שם.

רפ"ק ירון קדם: אתי בנדלר:

קריאה: אבל לא לכל מתקן - - -

קריאות: - - -

אהוד ענבר: לא תמיד יהיה רישוי עסקים פה.

רפ"ק ירון קדם: לגבי מתקני גז טבעי – כפי שאני יודע לפחות – יש לנו תוכנית אבטחה מסודרת ברמה ארצית.

קריאה: אבל מדובר על לחץ נמוך.

נועם בריימן: בצו רישוי עסקים, עסקים טעוני רישוי – המתקנים האלה רשומים כטעוני רישוי.

רפ"ק ירון קדם: זה מתקן לחץ נמוך מאוד.

נועם בריימן: אין הבחנה בצו רישוי עסקים – עסקים טעוני רישוי, בין לחץ גבוה ללחץ נמוך.

נועם בריימן: אתי בנדלר:

אהוד ענבר: יש רחוב, שמים מתחת למדרכה PRMS, סוגרים עם מכסה.

אהוד ענבר: איזה עסק יש כאן?

נועם בריימן: הוא מקים אותו?

נועם בריימן: הוא מנהל עסק?

נועם בריימן: הוא לא מקים את זה סתם.

אהוד ענבר: זה אנלוגי למה שעושים בכבלים.

נועם בריימן: ודאי, יש להם רישוי עסקים.

קריאות: - - -

נועם בריימן: אני לא הולך סתם להקים מתקן גז.

נועם בריימן: בסופו של דבר יקים את זה מישהו שהוא בעל רשיון כי הוא לא יכול לעשות זאת ללא רשיון.

נועם בריימן: הוא מזמין גז, הוא צריך רשיון עסק כי זה אחד מהעסקים שהם טעוני רישוי.

נועם בריימן: הוא ילך למשטרה, יבקש רשיון עסק, המשטרה תתנה לו תנאים כלליים – לא per יחידה – היא תתנה לו תנאים רוחביים: בכל PRMS שלך, בכל מתקן כזה שלך יהיה כך וכך – אלה אמצעי המיגון.

נועם בריימן: יש שטאנץ כזה.

נועם בריימן: כך אני מבין את הדברים.

נועם בריימן: יאשה יורבורסקי:

נועם בריימן: מי שמקים את מערכת הגז, זו מערכת חלוקה, היא מקבלת רשיון.

נועם בריימן: קיים שיתוף פעולה בנושא רשיון והוצאת היתרים, ואחד מה- joint ventures זה דווקא עם משטרת ישראל שהיא תנחה את מערכת החלוקה, את בעל רשיון החלוקה, איך לפעול במסגרת הדרישות של משטרת ישראל.

נועם בריימן: מ"מ היו"ר חנא סוויד: סעיף 14 (1) עד (11), מאושר.

נועם בריימן: שירה ברנד: היתר ועותקיו 15.

נועם בריימן: (א) היתר ייערך לפי טופס 2 שבתוספת וייחתם בידי רשות הרישוי.

נועם בריימן: (ב) להיתר יצורף עותק מכל נספח לבקשה, חתום בידי רשות הרישוי.

נועם בריימן: עותקים של ההיתר יישמרו במשרדי הועדה המקומית ויהיו פתוחים לעיון הציבור; עותק נוסף של ההיתר יוחזק בידי מנהל העבודה באתר הבניה ויוצג לאדם שהרשה לכך מתכנן המחוז, המהנדס, רשות הבריאות, שירות ההתגוננות האזרחית, שוטר, או כבאי, לפי בקשתו.

נועם בריימן: בעל ההיתר ימציא לבעל הנכס העתק מההיתר, שניתן לו לגבי אותו נכס, בסמוך לאחר מתן ההיתר.

חנא סוייד: סעיף 15 מאושר.

שירה ברנד: תחולת התוספת השניה לתקנות בקשה להיתר 16.

שירה ברנד: (א) היתר להקמת מיתקן גז יינתן בהתאם להוראות המפורטות בתוספת שניה לתקנות בקשה להיתר וכל היתר להקמת מיתקן גז כאמור יותנה בכך שהעבודה תבוצע בהתאם להוראות האמורות, בשינויים המחויבים, כפי שיאשר המהנדס, לאחר שמצא כי השינוי דרוש להקמת מיתקן הגז ואין בו פגיעה בבטיחות.

שירה ברנד: (ב) מתן היתר להקמת מיתקן גז לפי תקנות אלה אינו בא להסיר אחריות מהמבקש, מעורך הבקשה, ממתכנן מיתקן גז, מהאחראי להקמת מיתקן גז,ומהאחראי לביקורת, בשל נזקים שייגרמו כתוצאה מאי קיום ההוראות המפורטות בתוספת השניה לתקנות בקשה להיתר, בשינויים שאישר המהנדס, לפי תקנת משנה (א).

שירה ברנד: התוספת השנייה מדברת על תקנות הבטיחות של כל בקשה להיתר.

שירה ברנד: מ"מ היו"ר חנא סוויד: הערות?

שירה ברנד: רשויות מקומיות.

שירה ברנד: שירה ברנד: זה דומה מאוד לתקנות הקיימות.

שירה ברנד: מ"מ היו"ר חנא סוויד: סעיף 16 מאושר.

שירה ברנד: שירה ברנד: אגרות 17.

שירה ברנד: בעד מתן היתר להקמת מיתקן גז ישולמו לרשות הרישוי האגרות המפורטות בתוספת השלישית לתקנות בקשה להיתר.

אהוד ענבר: לפי מה זה יימדד?

אהוד ענבר: שירה ברנד: התוספת השלישית היא תוספת שקובעת את האגרות.

אהוד ענבר: מ"מ היו"ר חנא סוויד: תקנה 17 מאושרת.

אהוד ענבר: שירה ברנד: תוקפו של היתר 18.

אהוד ענבר: (א) תוקפו של היתר להקמת מיתקן גז הוא שלוש שנים מיום הוצאתו, ואולם רשות הרישוי רשאית, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לתת היתר לחמש שנים, אם שוכנעה כי היקפו או מורכבותו של ההיתר מחייבים זאת.

אהוד ענבר: (ב) החלטת רשות הרישוי בענין היתר תיחשב כבטלה בתום שנה מהיום שבו נמסרה למבקש הודעה על אישור הבקשה אם במשך התקופה האמורה לא הוצא ההיתר.

אהוד ענבר: תוקפו של ההיתר יפקע אם העבודה הופסקה לתקופה העולה על שנה.

אהוד ענבר: הוחל בעבודה לפי ההיתר אך היא לא הושלמה בתוך תקופת תוקפו של ההיתר, תחדש רשות הרישוי את ההיתר על-פי בקשת בעל היתר, מדינת ישראל או מי שמונה מטעמה לענין זה, בתנאי שאין מניעה בדין לחדשו.

אהוד ענבר: לא הוחל בעבודה בתוך שנה מיום הוצאת ההיתר – בטל ההיתר, אך רשאית רשות הרישוי , לפי שיקול דעתה, ולפי בקשת בעל ההיתר,המדינה או מי מטעמה, לחדשו.

אהוד ענבר: (ו) תוקפו של היתר מחודש לפי תקנת משנה (ד) או (ה) הוא לשנה.

אהוד ענבר: לא יחודש היתר יותר מפעמיים אלא אם כן שוכנעה רשות הרישוי שאופייה המיוחד של הבניה מחייב חידוש נוסף להיתר.

אהוד ענבר: זה גם מאוד דומה לתקנות שקיימות היום.

אהוד ענבר: מ"מ היו"ר חנא סוויד: האם יש הערות?

אהוד ענבר: אין.

אהוד ענבר: תקנה 18 מאושרת.

אהוד ענבר: שירה ברנד: תעודת גמר 19.

אהוד ענבר: תקנה 21 לתקנות בקשה להיתר, תחול בשינויים המחויבים, על בקשה להיתר, ובמקום "מתכנן שלד הבנין" יראו כאילו נאמר "מתכנן מיתקן גז"; בקשה לתעודת גמר ותעודת גמר ייערכו לפי טפסים 3 ו- 4 שבתוספת, בהתאמה.

אהוד ענבר: אתי בנדלר: האם את יכולה להסביר את האמור?

אהוד ענבר: שירה ברנד: בסוף התהליך, כמו בכל בנייה, מגישים בקשה לתעודת גמר – שזה המסמך שמאשר שהבנייה אכן בוצעה.

אהוד ענבר: לאה ורון: טופס 4 הידוע.

אהוד ענבר: שירה ברנד: פה, במקום "מתכנן שלד הבניין" יהיה כתוב: "תעודת גמר למיתקן הגז" שיחתום עליה מתכנן מתקן הגז ולא מתכנן שלד הבניין.

אהוד ענבר: טפסים 3 ו-4 הם מותאמים לאותם טפסים של תעודת גמר בתקנות.

אהוד ענבר: אתי בנדלר: זה לא רלוונטי לגבי המתכנן שיחתום עליה רק ככל שמדובר בחישובים סטטיים ובקונסטרוקציה?

שירה ברנד: כן, אבל את המתכנן הזה הוספנו כבר בחתימה שלו, שנדרשת.

שירה ברנד: אתי בנדלר: לא.

שירה ברנד: כאן זה לא תלוי.

שירה ברנד: נועם בריימן: גם בתעודת הגמר צריך להיות: מתכנן מתקן הגז, ככל שמדובר... - אותה התאמה שהצעת בתקנה 3(ג)(3), צריכה לחול גם כאן.

שירה ברנד: אתי בנדלר: זה לא מסתדר לי עד הסוף, כי אם לא - מי חותם על זה?

שירה ברנד: מישהו מטעם הגז צריך לחתום על זה, המהנדס הראשי.

שירה ברנד: דוד פילזר: אמרנו שאין לנו הגדרה למתכנן מתקן גז.

שירה ברנד: שירה ברנד: אפשר לבקש את הממונה שיחתום על זה.

שירה ברנד: נועם בריימן: לא הממונה.

שירה ברנד: אם כבר, אז האחראי על הקמת מתקן הגז.

שירה ברנד: אהוד ענבר: האם אין בגז בודק מוסמך - כמו בחשמל – שבא לאשר את המתקנים?

שירה ברנד: דוד פילזר: עוד לא.

שירה ברנד: זה מקצוע צעיר.

שירה ברנד: שירה ברנד: אז בואו נבקש את חתימת האחראי להקמת מתקן הגז.

שירה ברנד: ".... יראו כאילו נאמר "מתכנן מתקן הגז לעניין הקונסטרוקציה והחישובים הסטטיים, וכן האחראי להקמת מתקן הגז".

שירה ברנד: אילן פרדקין: אבל אז צריך לסייג את האחריות שלו רק למה שנוגע למערכות, ולא לקונסטרוקציה עצמה.

שירה ברנד: אתי בנדלר: לעניין המערכות.

נועם בריימן: לעניין מתקני הגז.

שירה ברנד: בהתאם לחלוקת האחריות ביניהם.

חנא סוייד: אני מבקש לקרוא את הסעיף המתוקן.

חנא סוייד: שירה ברנד: תקנה 21 לתקנות בקשה להיתר, תחול בשינויים המחויבים, על בקשה להיתר, ובמקום "מתכנן שלד הבנין" יראו כאילו נאמר "מתכנן מיתקן גז לעניין הקונסטרוקציה והחישובים הסטטיים במתקן הגז, וכן האחראי להקמת מתקן הגז, בהתאם לחלוקת האחריות ביניהם".

חנא סוייד: נועם בריימן: אני בא להבהיר שבעמוד הלפני אחרון – בבקשה לתעודת גמר - סעיף ה.

חנא סוייד: טופס 3 כבר אומר שהאחראי להקמת מתקן גז חותם.

חנא סוייד: בעצם, בבקשה עצמה זה כבר קיים.

חנא סוייד: אנחנו מבהירים את זה בתקנה, אבל בעצם הטפסים כבר מותאמים.

חנא סוייד: אתי בנדלר: אז אולי כדאי לעשות התאמה.

חנא סוייד: נועם בריימן:

חנא סוייד: אתי בנדלר: בהתאם לחלוקת האחריות ביניהם, כמפורט בטופס 3 לתוספת.

חנא סוייד: שירה ברנד: גם בבקשה להיתר עצמה יש חלוקת אחריות.

חנא סוייד: אתי בנדלר: לא צריך.

שירה ברנד: אינני יודעת אם יש צורך כי זה כבר מופיע בטופס.

שירה ברנד: נועם בריימן: אז אין צורך פעמיים.

שירה ברנד: שירה ברנד: אני רוצה לציין שלפי סעיף 26 לחוק, נקבע שרשות הרישוי צריכה לתת את החלטתה בתוך 60 ימים מהיום שהוגש לה המפרט, ואם לא נתנה – יראו אותו כאילו אושר על-ידה, וכשסירבה רשות הרישוי לאשר את המפרט, רשאי מגיש הבקשה לערור לוועדת הערר המחוזית.

שירה ברנד: על ההחלטה הזאת אפשר לערער.

שירה ברנד: זה נקבע בחוק כבר.

שירה ברנד: מ"מ היו"ר חנא סוויד: תקנה 19 מאושרת, בתיקונים.

שירה ברנד: אתי בנדלר: כעת יש תוספות, טפסים.

שירה ברנד: אני מציעה, אדוני היושב-ראש, שנעיין בהם ונראה האם יש הערות.

שירה ברנד: אהוד ענבר: אלה טפסים מקבילים לטפסים להיתרי בנייה, רק בהתאמה.

שירה ברנד: שירה ברנד: זה מאוד דומה.

שירה ברנד: בחלק ב', למטה בטבלה, יש תחום פעולה – תחום אחריות לכל אחד, כלומר עורכי הבקשה לפי תחומים.

שירה ברנד: אתי בנדלר: אז אולי לא נכתוב :

שירה ברנד: "לפי חלוקת האחריות ביניהם", אלא "לפי תחומי פעולתם" – כדי לשמור על אחידות מונחים.

שירה ברנד: שירה ברנד: בסדר.

שירה ברנד: לפי תחומי פעולתם.

שירה ברנד: אתי בנדלר: בסעיף 19: בהתאם לחלוקת תחומי פעולתם.

שירה ברנד: זה מופיע בחלק ב', סעיף 1(ב); גם בסעיף 5.

שירה ברנד: מינוי אחראים לביקורת; שירה ברנד: בחלק ב': מינויים והצהרת המבקש, יש גם כוכבית הפניה, שאפשר למנות אותם אחר-כך.

שירה ברנד: הכוכבית מאפשר למנות אותם בשלב ביצוע העבודות.

שירה ברנד: מ"מ היו"ר חנא סוויד: תקנות התכנון והבניה (הקמת מיתקן גז בלחץ נמוך מאוד), התשס"ו-2006, אושרו, וכן הטפסים והתוספת.

שירה ברנד: טופס 1, על שלושת חלקיו; טופס 2 – היתר; טופס 3 - בקשה לתעודת גמר; טופס 4 – תעודת גמר – מאושרים.

שירה ברנד: תודה רבה, הישיבה נעולה.