ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 30, 2006-07-04 10:00

מיכאל מלכיאור: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.

מיכאל מלכיאור: על סדר היום נושא בנות השירות הלאומי.

מיכאל מלכיאור: אני מוכרח להגיד שדנו כבר בנושאים רבים מאוד בוועדה ב-6-7 השבועות האחרונים, אבל לא היה נושא שקיבלתי בו כה הרבה פניות, לכאן ולכאן, כי דברים רבים לא ברורים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מתכוונים לרדת לעומק הנושא.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להגיד בהתחלה שהמגמה שלי בדיון הזה – וכמובן כל חבר כנסת יחליט על המגמה שלו – לחזק את השירות הלאומי.

מיכאל מלכיאור: לפעמים גם כדי לחזק צריך לגבש דברים ברורים יותר, בקריטריונים ובהגדרת צרכים.

מיכאל מלכיאור: לא בטוח שזה יהיה הדיון היחיד, יתכן שנזדקק לדיונים נוספים עד שנגיע לבירור הנושא עד תום ולתוצאות המיוחלות.

מיכאל מלכיאור: זאת תהיה המגמה שלי בדיון.

מיכאל מלכיאור: אני מניח שבנושא זה לפחות עם חבר הכנסת זבולון אורלב לא יהיו הרבה ויכוחים.

זבולון אורלב: תהיה תמיכה מלאה בדברי הפתיחה שלך.

מיכאל מלכיאור: נמצאים אתנו אורחים חשובים, צעירים, שהגיעו מ"קו הזינוק".

זבולון אורלב: אני מוחה – אני עדיין בחוגי הצעירים של המפד"ל ...

מיכאל מלכיאור: אנחנו מבקשים שתספרו לנו בקצרה על העבודה שלכם, מה אתם עושים.

שירה אוחנה: אני מירוחם.

שירה אוחנה: אני חברת "קו הזינוק" נגב.

שירה אוחנה: היום פועלים שני סניפים: נגב ומרכז, ובקרוב ייפתח סניף בצפון.

שירה אוחנה: זה פרויקט מנהיגות שמטרתו לפתח מנהיגות צעירה.

שירה אוחנה: אנחנו רוכשים כל מיני כלים של מנהיגים: תכנון זמן, לומדים על סוגי מנהיגים – מנהיג מנתח, מקדם.

שירה אוחנה: זה מבוסס על 7 נושאים ותכונות שיש למנהיג.

שירה אוחנה: בשנה הראשונה בכיתה י' אנחנו עוסקים בעיקר ברכישת כלים.

שירה אוחנה: בשנה השנייה אנחנו עוברים למיזם של איתור מצוקה חברתית וניסיון לטפל בה.

שירה אוחנה: במיזם הזה אנו אחראים על מציאת תורמים, יצירת קשרים, הכול.

איליה בוגומולנץ: אחד המיזמים שעשינו, למשל, בבחירות האחרונות עסקנו בהחתמה על כרטיס "אדי" לתרומת אברים ואספנו 16,000 חתימות ביום אחד.

זבולון אורלב: אני מתגאה בפניך שיש לי כרטיס "אדי".

איליה בוגומולנץ: בשנת 2005 נאספו 24,000 חתימות בלבד, כאשר בפרויקט שלנו שתי בנות בכיתה י"א אספו 16,000 חתימות ביום אחד, וזה יציל המון חיים.

מיכאל מלכיאור: קראתי רק השבוע שבישראל, שבהשוואה עולמית היתה בתחתית הסולם בתחום תרומת איברים בשל סיבות דת ומסורת ופירוש לא נכון, כי אנשים סבורים שכאשר יקומו לתחיית המתים יקומו בלי עין או בלי כליה וזה רע, מתחיל לחול שינוי.

מיכאל מלכיאור: גם בזה עשו עבודה טובה חלק מהרבנים.

אורית נוקד: דווקא חבר הכנסת לשעבר שאול יהלום עשה עבודה רבה בנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: העבודה שלכם בהחתמת הציבור הרחב על כרטיס "אדי" באמת עזרה וישראל מתחילה לטפס בהשוואה העולמית, לא נמצאת כבר בתחתית הסולם, וזה באמת מציל החיים.

מיכאל מלכיאור: כל הכבוד.

איליה בוגומולנץ: זה רק אחד הדברים שאנו עושים, אחד מיני רבים.

מיכאל מלכיאור: אני מודה לכם על מה שאתם עושים.

מיכאל מלכיאור: אתם תמיד אורחים רצויים בוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.

מיכאל מלכיאור: דרך אגב, אם יש לכם הערות ודברים שאתם רוצים להגיד במהלך הדיון, תציינו ונשמח מאוד לשמוע אתכם.

מיכאל מלכיאור: לגופו של עניין, קיבלנו ממחלקת המידע והמחקר מידע על השירות הלאומי.

מיכאל מלכיאור: עולים כאן הרבה נושאים לא לגמרי ברורים והייתי רוצה להעמיק בהם.

מיכאל מלכיאור: אני מציע שקודם כול נשמע את נציגי משרד החינוך.

2396: אני סמנכ"ל משרד החינוך כבר שנים רבות.

2396: נושא השירות הלאומי בא לפתחי לפני יומיים בלבד.

2396: במשרד החינוך, כידוע, בעקבות חילופי השלטון הגיעה שרה חדשה, מנכ"ל חדש ויש גם שינויים פרסונליים ביחידה המטפלת בנושא השירות הלאומי.

זבולון אורלב: למה היה שינוי פרסונלי?

זבולון אורלב: מנחם כהן: היה רה-ארגון בתוך המשרד.

זבולון אורלב: אני בטוח שנעשו דברים טובים בעבר, שנדאג לשמר אותם.

זבולון אורלב: אני בטוח שנעשו גם הרבה דברים הטעונים תיקון, ונעשה הכול לתקן אותם.

זבולון אורלב: על חלקם בוודאי נלמד עכשיו ועל חלקם למדנו בעזרתכם.

זבולון אורלב: משרד החינוך מחלק כ-3,136 תקנים ל-4 עמותות שזכו במכרז שהתפרסם לפני 4 שנים.

זבולון אורלב: המכרז קיבל הארכה לשנה החמישית וכרגע נערכים למכרז חדש.

זבולון אורלב: במכרז הקודם זכו 4 עמותות, 3 עמותות דתיות ועמותה אחת שעוסקת בחינוך הכללי.

זבולון אורלב: אוכל לציין בפניכם את חלוקת הבנות והבנים על-פי העמותות ועל-פי הנושאים.

יהודית גידלי: כמה בנים יש?

מיכאל מלכיאור: זה כתוב במסמך של מחלקת המידע והמחקר.

מיכאל מלכיאור: בסך הכול, לא רק במשרד החינוך, יש 308 בנים ו-9,698 בנות – 10,006 בנות ובנים.

2396: על פעילותם ותרומתם העצומה של בנות ובני השירות הלאומי אין טעם להרחיב, כולם יודעים, משבחים ומהללים, וגם אלה שניסו לא לשבח חזרו בהם.

2396: אין ספק שנעשית פעולה שמהווה תרומה עצומה ומצוינת וכולם משבחים את העמותות.

2396: נשאלות כמובן שאלות על ההקצאה לעמותות, החלוקה בתוך העמותות וההקצאה על-פי נושאים.

2396: אני מבקש ברשות

2396: כם ממר הלל ברוכין, שלא רק מכיר את המפה אלא אף צייר אותה, לסקור בקצרה את החלוקה בתוך הנושאים.

2396: אחרי כן נשמח לשמוע את החברות והחברים ולהשיב על שאלות.

2396: נמצא אתנו גם מר תומר לוטן, היועץ הבכיר של השרה.

הלל ברוכין: אני רוצה לומר דברי הקדמה לחלוקה שנמצאת בפניכם כרגע.

הלל ברוכין: כולם יודעים מאין בא השירות הלאומי וכיצד נוצר.

הלל ברוכין: לעובדה זאת יש השפעה על מה שקורה בשירות הלאומי, ותמשיך להשפיע על המוקד, המטרות וצורת החלוקה.

הלל ברוכין: מדוע חשוב לדעת את זה?

הלל ברוכין: מכיוון שהשירות הלאומי בעיקרו בא לתת תשובה לבנות שלא הולכות לצבא מסיבות של דת ושרוצות לקיים את החובה ולתת שירות לאומי לאומה, המקביל לשירות הצבאי.

מיכאל מלכיאור: זה בא לתת תשובה לצרכים לאומיים של מדינת ישראל, לא רק לבנות.

2396: השירות הלאומי בוודאי בא לתת תשובה לצרכים של המדינה.

2396: אם למדינה לא היו צרכים הבנות היו יושבות בבית או לומדות באוניברסיטה או יוצאות לעבודה.

2396: מר הלל ברוכין התכוון לומר שצריך לשלב בין הצרכים ובין היכולות.

2396: הרי יש ויכוח גם בתוך האוכלוסיות שכן שולחות בנות לשירות הלאומי, האם לשלוח או לא לשלוח.

2396: שוררת דעה שאם ישלחו אותן למסלול כזה בסוף יאבדו את הצביון שרצו שיהיה להן.

2396: לכן יש צביון מסוים לשירות הלאומי.

הלל ברוכין: התכוונתי לומר שיש כאן ראייה היסטורית שצריך להתחשב בה.

הלל ברוכין: מעבר לכך, יש כאן נושא תקציבי.

הלל ברוכין: התקציב לשירות הלאומי לא השתנה ב-6 השנים האחרונות, לא השתנה מספר התקנים.

הלל ברוכין: לעומת זה, ברור שהצרכים גדלו.

הלל ברוכין: ככל שמודעים יותר לשירות גם הצרכים הולכים וגדלים, יותר מסגרות רוצות ליהנות מהשירות הלאומי.

מיכאל מלכיאור: צריך לציין, מספר התקנים לא גדל אבל גם לא קוצץ.

מיכאל מלכיאור: כל דבר אחר במשרד החינוך קוצץ.

הלל ברוכין: כל דבר שלא גדל במערכת החינוך זה קיצוץ.

מיכאל מלכיאור: אני מקבל את דבריך, אבל עדיין, לפחות על-פי הנתונים שקיבלנו, התקציב עומד על 82 מיליון שקל.

זבולון אורלב: התקציב עומד על 82 מיליון שקל, אולם רק 60 מיליון שקל בבסיס ו-22 מיליון שקל מתקציבים קואליציוניים.

זבולון אורלב: המשרד קיצץ את התקציב והמפד"ל בכל ההסכמים הקואליציוניים דאגה להוסיף מדי שנה עוד 22 מיליון שקל.

אורית נוקד: גם השנה.

זבולון אורלב: גם בתקציב האחרון, ב-2006, נמנענו בהצבעה על התקציב, למרות שאנו באופוזיציה, בין היתר כדי להסדיר את הקצאת 22 מיליון השקלים לשירות הלאומי.

מיכאל מלכיאור: אני יודע מדוע זה הוצא ואיך זה הוכנס.

מיכאל מלכיאור: זה חלק מהתרגילים של האוצר.

זבולון אורלב: אלה העובדות.

מיכאל מלכיאור: אלה לא עובדות.

מיכאל מלכיאור: מותר לפרש עובדות כך או אחרת.

מיכאל מלכיאור: כך יעשו מדי שנה כדי שתוכלו להגיד שאתם הבאתם את התקציב לשירות הלאומי.

זבולון אורלב: אני מוכן לעשות אתך הסכם, תגדיל את הבסיס ל-82 מיליון שקל ואתן לך התחייבות שלא נאמר את זה.

מיכאל מלכיאור: בכוונה חלק מהכסף נכנס לבסיס וחלק לא נכנס לבסיס.

מיכאל מלכיאור: אתה יודע איך האוצר פועל בעניין הזה.

מיכאל מלכיאור: הם הרי הוציאו את זה ואז הבהירו לנו כאן

מיכאל מלכיאור: באופן חד-משמעית שאין שום כוונה להוריד את 22 מיליון השקלים, אבל רוצים להשתמש בזה כדי שיוכלו חברי כנסת להתהדר בכך שהם החזירו את 22 מיליון השקלים.

מיכאל מלכיאור: גם בשנה הבאה כך יהיה, בין אם תצביעו בעד ובין אם תימנעו.

2396: במבחן התוצאה – זה נכון.

2396: זה סעיף שהתנהגו אתו בחסד וברחמים.

2396: אבל יש הבדל עצום, כל עובד מדינה יודע, בין מה שמופיע בבסיס ומה שמופיע מחוץ לבסיס.

מיכאל מלכיאור: לכן זאת היתה צריכה להיות הדרישה של המפד"ל ושל כולנו, להכניס את זה לבסיס.

זבולון אורלב: זאת הדרישה שלנו כל הזמן.

זבולון אורלב: לצערנו אין לנו עדיין רוב לעשות את זה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נלחץ בכיוון הזה.

דוד כנפו: בדיון שהתקיים אצל ראש הממשלה לשעבר לפני מספר חודשים, הוא אמר שהיה רוצה שלכל בת שרוצה לשרת בשירות לאומי תהיה אפשרות לעשות כן.

דוד כנפו: זה לא מתממש מפני שאנו לא מקבלים את התקנים בהתאם לגידול האוכלוסייה – לא כל הבנות שרוצות לשרת משרתות.

הלל ברוכין: לפני שאכנס לפירוט, אני חייב לומר שתהליך הפעלת בנות השירות ממושך.

הלל ברוכין: מרגע שבת נרשמת לעמותה ועד שמשבצים אותה חולף זמן רב.

הלל ברוכין: אמרתי אתמול למר מנחם כהן שאני לא מצטיין בדיבור בפני קהל ובדרך כלל אני נמנע מזה.

הלל ברוכין: מרגע שבת מתגייסת ועד שמשבצים אותה והיא מתחילה לפעול, התהליך ארוך מאוד.

הלל ברוכין: יש תהליך של מיון, שיבוץ והכשרה תוך כדי פעילויות אחרות שהבת עושה באותו זמן, כמו סיום כיתה י"ב וסיורים במקומות השיבוץ האפשריים וכך הלאה.

הלל ברוכין: אנחנו צריכים להיערך לזה בצורה גמישה מאוד, מצד אחד, ומאוד מוחלטת, מצד שני.

הלל ברוכין: המערכת לא יכולה להיות בערפול עד הרגע האחרון.

הלל ברוכין: התקציב מתעכב תמיד עד הרגע האחרון ולכן האגודות חייבות להיות ערוכות תמיד לתוספות או לקיצוצים.

הלל ברוכין: המשרד נערך תמיד לאפשרות של קיצוץ או של תוספות.

הלל ברוכין: רק לפני מספר שבועות קיבלנו תשובה סופית על גובה התקציב.

מיכאל מלכיאור: זה היה חריג, העובדה שקיבלנו את התקציב כל-כך מאוחר, אבל לקראת השנה הבאה, בעזרת השם, תדעו בקרוב את תקציבכם.

ידעיה לוין: לצערנו זה לא חריג.

ידעיה לוין: עד כה קיבלנו את התקנים מדי שנה בתקופה מאוחרת מאוד.

מיכאל מלכיאור: חריג שהתקציב התקבל בחודש כה מאוחר.

מיכאל מלכיאור: זה לא קרה מעולם.

הלל ברוכין: הקצינו תקנים והוספנו הערה שאנחנו לא יודעים אם ניתן יהיה להפעיל את כולם.

הלל ברוכין: אמנם אנחנו מייצגים את המשרד אבל אני חייב להעיר גם שיש שינויים – מתחלפים שרים, מתחלפים מנכ"לים, מתחלפים מנהלים, מתחלפים אנשים בכל מיני תפקידים, וכל אדם בא עם סדר היום שלו וסדרי העדיפות שלו.

הלל ברוכין: לא תמיד זה חופף, לפעמים זה מחייב תנועה מן הקצה אל הקצה.

הלל ברוכין: כיחידה אנחנו צריכים להתמודד עם זה, וזה לא פשוט גם כאשר הדרך זהה, אבל בוודאי כשהדרך משתנה אנחנו צריכים להיערך אחרת.

הלל ברוכין: זה קשור למה שאמרתי קודם לכן, להכנה הממושכת של הבנות.

הלל ברוכין: אי אפשר להיכנס אל תוך תהליך ההכנה מהיום למחר ולשנות דברים בצורה קיצונית.

הלל ברוכין: אפשר לשנות בהדרגה, אפשר לעשות תוכנית למספר שנים, אפשר לקבוע יעדים ברורים וקבועים למספר שנים, אבל אי אפשר לומר שזה התכנון ועכשיו נשנה אותו כי יש אנשים שחושבים אחרת מהצד או מלמעלה או מכיוון אחר.

מיכאל מלכיאור: רבים שואלים – ואני חוזר ומציין שהיה מבול פניות, יותר מאשר בכל דיון אחר שקיימנו – אנשים סבורים שאין לכם קריטריונים ברורים, שאי אפשר לדעת והחלוקה נעשית על-פי המידה שעמותה כזאת או אחרת מוצאת חן או בית-ספר כזה או אחר מוצא חן.

מיכאל מלכיאור: קשה מאוד למישהו מבחוץ להבין על-פי מה אתם מחליטים שלעמותה הזאת מגיעות 2 בנות ולעמותה שנייה 4 בנות.

2396: אשיב על זה.

מיכאל מלכיאור: אבל אתה רק יומיים שם.

2396: כבר 10 שנים אני סמנכ"ל כוח-אדם במשרד, וביומיים האחרונים הייתי עסוק יותר מאשר בכל 10 השנים גם יחד.

2396: גם כאשר מתחלפים שרים וגם כאשר מתחלפים מנכ"לים עדיין צריכים להיות קריטריונים ודפוסי פעולה על-פיהם נוהגים.

2396: המשרד לא באמת זז 180 מעלות עם חילופי שלטון.

2396: פעלו על-פי קריטריונים, שנוסחו בנייר כתוב בתקופה האחרונה ויוצגו כעת בפני כל מי שירצה לראות אותם.

2396: הקריטריונים עדיין לא מגובשים עד הסוף.

אבשלום וילן: אם אני מקים עמותה גם אני יכול להצטרף?

2396: יש עכשיו מכרז.

אבשלום וילן: אם אביא צעירים שלא משרתים אבל מעוניינים לעשות שנת שירות, מזרם חילוני כמו היהדות הפלורליסטית וכן הלאה, האם אוכל לבוא למשל לבתי-ספר ממלכתיים-דתיים ולהרביץ בהם תורה ברוח העמותה?

2396: אם תקים עמותה, ואני מאחל לך בהצלחה, יש מכרז וכל עמותה שתזכה תוכל לתת שירותים.

מרים גראזי-רוזנבאום: יש מבחן תמיכה ומכרז.

מרים גראזי-רוזנבאום: זה לא קשור בכלל.

אבשלום וילן: למה לא קשור?

מרים גראזי-רוזנבאום: כי זה לא תפקיד בנות השירות.

תמי יונה-בן דוד: תפקיד בנות השירות לסייע לנצרכים, לנכים.

אבשלום וילן: אבל הן גם מלמדות בבתי-ספר.

תמי יונה-בן דוד: הן עוזרות לנזקקים.

מיכאל מלכיאור: ברוכה הבאה.

מיכאל מלכיאור: את לא יכולה לייצג את כל השירות הלאומי.

מיכאל מלכיאור: אנחנו יודעים שבעבודה עם אלו"ט הבנות באמת עוזרות לנזקקים, אבל את לא יכולה להגיד איפה הבנות במשבצות אחרות.

אבשלום וילן: לא קיבלתי תשובה לשאלתי.

אבשלום וילן: האם הן נותנות הרצאות פרונטליות בפני כיתה?

מיכאל מלכיאור: קיבלנו מספר פניות בנושא זה ואכן ציפיתי לראות כאן את גברת יהודית זמיר.

מיכאל מלכיאור: היא היתה אמורה להשתתף בדיון ואף אישרה הגעתה.

מיכאל מלכיאור: לפעמים למשרד החינוך יש נטייה לא להביא את האנשים שאנו זקוקים להם לדיון.

מיכאל מלכיאור: זה נוהג לא טוב, אני מבקש מאוד שתשנו את הנוהג.

מיכאל מלכיאור: בנושא הזה רצוי באמת לשמוע את גברת יהודית זמיר, האחראית על ביצוע דוחות שנהר וקרמניצר.

מיכאל מלכיאור: זה נושא חשוב, וקיבלנו הרבה פניות, ומשרד החינוך יודע על כך.

מיכאל מלכיאור: לדעתי לא טוב שהיא לא כאן.

מיכאל מלכיאור: תכתבו בפניכם את ההערה הזאת.

מיכאל מלכיאור: לא צריך להוסיף.

ידעיה לוין: יש בנות שעובדות בעמותה כמו תל"י (תגבור לימודי יהדות) ברוח יותר פלורליסטית, אבל זה נתון לבחירת בית-הספר.

ידעיה לוין: אם מנהל בית-הספר רוצה שעמותה מסוימת תיכנס, ייתן לאנשיה להיכנס; לא רוצה, לא ייתן להיכנס.

ידעיה לוין: אף אחד לא יכול להכריח מנהל לקבל עמותה מסוימת.

ברק וייס: מה לגבי מדיניות משרד החינוך?

ברק וייס: אני סמנכ"ל עמותת "פנים".

ברק וייס: אני רוצה להזכיר, ב-11 השנים האחרונות על-פי מדיניות משרד החינוך לימודי יהדות בבתי-ספר ממלכתיים צריכים להיעשות ברוח דוח שנהר, ומי שמיישם את רוח דוח שנהר זה המטה ליישום דוחות שנהר וקרמניצר.

ברק וייס: גברת יהודית זמיר אומרת – וכך נכתב במכתבים שהיא שלחה מדי פעם לבתי-ספר –מאחר ויהדות זה לא רק דת, אלא שפה, תרבות, זהות, ראוי שמי שילמד את התלמידים יהיו אנשים המדברים את שפתם.

ברק וייס: זה לא רק שאלה מה בית-הספר רוצה.

ברק וייס: משרד החינוך קובע שבנושאי זהות ותרבות יהודית צריכים ללמד אנשים המדברים את שפת התלמידים.

ברק וייס: כלומר לאנשים שהם לא בוגרי החינוך הממלכתי אלא בוגרי החינוך הממלכתי-דתי על פניו יש בעיה בנושא הזה.

ברק וייס: לו הייתם אומרים שעושים הכשרות לבנות הללו בפיקוח מטה שנהר-קרמניצר, עם תכנים על-פי דוחות שנהר וקרמניצר, ברוח מדיניות משרד החינוך, ניחא.

ברק וייס: אבל אתם לא עושים שום דבר ומשאירים למנהל במקרה זה להכניס בנות שהרגע יצאו מאולפנות לבתי-ספר ממלכתיים.

ידעיה לוין: לא נכון לומר שאנחנו לא עושים שום דבר.

ידעיה לוין: אנחנו עושים הרבה.

ידעיה לוין: אני מבקש שתיקח את המילים בחזרה.

ידעיה לוין: הבנות עוברות הכשרה ארוכה מאוד.

מיכאל מלכיאור: מה אורך ההכשרה?

ידעיה לוין: יש שני סוגי הכשרה.

ידעיה לוין: יש הכשרה שאנחנו עושים לעמותות השירות הלאומי, אמנם לא מספיקה, אנו מקבלים תקציב להכשרה של 14-15 ימי הכשרה.

ידעיה לוין: מעבר לכך, יש גופים מקצועיים העוסקים בהכשרה.

ידעיה לוין: עמותות העוסקות למשל במקצועות הוראה, בהדרכת טיולים או בהדרכת יהדות עושות הכשרה משלהן של מספר שבועות.

ברק וייס: כל הדברים האלה לא נעשים בפיקוח או באישור המטה ליישום דוחות שנהר וקרמניצר.

מיכאל מלכיאור: אני לא רוצה להסיט את מוקד הדיון אבל אני רוצה להדגיש את הבעיה.

מיכאל מלכיאור: לוקחים בנות שזוכות לחינוך טוב, אבל חינוך מסוים ומוגדר, שלא מוכשרות להיכנס לכל בית-ספר שרוצה תגבור יהדות, ושמים אותן בלי הכשרה מכוונת לטפל בנושאים הרציניים מאוד הללו.

מיכאל מלכיאור: לכן כל-כך חשוב שגברת יהודית זמיר תהיה נוכחת בישיבה כי היא אמרה דברים חריפים מאוד בנושא הזה, והיא אחראית מטעם משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אני לא פוסל שבנות שירות לאומי תוכלנה לעשות את זה, אבל בלי הכשרה מתאימה זה בעייתי.

2396: לגבי הפיקוח של המטה ליישום דוחות שנהר וקרמניצר על ההכשרה – ההערה של מר ברק וייס נכונה, והיא תתבצע.

2396: לפני שנים זה בוצע.

2396: בשלוש השנים האחרונות זה לא יושם.

2396: בהמלצות הוועדות הומלץ ליישם את זה, ואני אומר כאן בוועדה שזאת המגמה שלנו, שיחזור הפיקוח של הוועדה על הכשרת בנות השירות הלאומי במערכת החינוך.

מיכאל מלכיאור: זה פותר את הבעיה.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה.

אבשלום וילן: יש עוד בעיה.

אבשלום וילן: על-פי המסמך שהגישה מחלקת המידע והמחקר אני רואה ש-280 בנות שנת שירות עובדות במרכזים להעמקת החינוך היהודי, ואם אני מבין נכון הן באות מהאגף לתרבות תורנית במשרד החינוך.

אבשלום וילן: אני אומר לכם כאדם חופשי שנראה לי לא בסדר ש-280 בנות שירות לאומי מהאגף לחינוך תורני באות לבתי-ספר ממלכתיים ללמד יהדות.

אבשלום וילן: אני רוצה לשאול אתכם שאלה ומבקש שתענו לי ביושר.

אבשלום וילן: יש היום בציבור החופשי הרבה מאוד זרמים שעוסקים בלימודי יהדות ואני רוצה לראות שהייתם מסכימים שלבית-ספר ממלכתי-דתי אחד תיכנס בת כזאת ותלמד יהדות ברוח הערכים שאני מאמין בהם.

אבשלום וילן: היו אומרים לי: סליחה אדוני, זה בית-ספר ממלכתי-דתי, על-פי הכרתנו אנו מלמדים בכיוון מסוים ואתה מלמד בכיוון אחר, אלף פרחים יפרחו, בבקשה – בבית-ספרך, לא בבית-ספרי.

אבשלום וילן: יש כאן בעיה עקרונית גדולה מאוד.

2396: ההערה תירשם.

אבשלום וילן: לא די שתירשם.

אבשלום וילן: אני פונה לא אליך כי אם ליושב-ראש.

אבשלום וילן: אני סבור שזה פשוט לא הוגן.

אבשלום וילן: כל זמן שאתם הולכים לבתי ספר ממלכתיים-דתיים או בתי-ספר תורניים, זה לגיטימי.

אבשלום וילן: אני מערער על סמכות

אבשלום וילן: כם להיכנס לבתי-ספר שלא בדיוק קיבלו את הגישה הזאת.

אבשלום וילן: אני לא תופס כך פלורליזם.

אבשלום וילן: אני מודה, יש לי בעיה.

אבשלום וילן: בציבור הדתי הבנים תורמים מעל ומעבר, חלק מהבנות תורמות מעל ומעבר, ובקטע הזה יש לי בעיה – ולא אנהל את הדיון הזה כעת.

אבשלום וילן: אני יכול לחיות עם זה בתנאי שהכול יהיה על השולחן, הוגן.

אבשלום וילן: כפי שאתם מקבלים תקציבים ל-10,000 בנות כך גם כל מי שרוצה מתנדבים מזרמים אחרים יקבל תקציבים והזרמים שלנו יקבלו הקצאות.

אבשלום וילן: שייפסק הבלוף, שמעבירים 80 מיליון שקל בשנה, גם דרך משרד החינוך, לכל מיני פעולות דתיות ואנחנו צריכים להגיע עד בג"ץ כדי לקבל פעם 4 מיליון שקל.

אבשלום וילן: אני מוכן לנהל את הדיון הזה כולו במישורים אחרים.

אבשלום וילן: אבל לפחות תשמרו על כללי משחק הוגנים.

אבשלום וילן: לא די להגיד: נחשוב, נרשום.

2396: הפתרון הוא יישום דוח קרמניצר.

2396: יתכן שעד עכשיו הביצוע והאכיפה לא היו כשורה.

מיכאל מלכיאור: למדתי את הנושא הזה ואולי אוכל לעזור לך, כי אני עוסק בזה יותר מיומיים.

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת וילן, יש גישה – וכך קבעה גברת יהודית זמיר – שלא תהיה הוראה פרונטלית על-ידי בנות השירות הלאומי.

מיכאל מלכיאור: קודם כול צריך להגיד, רוב בנות השירות הלאומי לא עוסקות כלל בהוראה, אלא בעבודת קודש יום-יומית במוסדות שונים, ורק המיעוט שבמיעוט במוסדות שמוגדרים דתיים.

מיכאל מלכיאור: רובן מתנדבות במוסדות לא דתיים, כמו בתי-חולים, ועושות יום-יום עבודה נפלאה.

מיכאל מלכיאור: את זה צריך להגיד.

מיכאל מלכיאור: יש ויכוח בנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: מדובר כאן על קבוצה קטנה מאוד של בנות, כאשר יש הוראה של משרד החינוך שלא תלמדנה שעות פרונטליות.

מיכאל מלכיאור: הן יכולות להיות במסגרת ולעזור לתלמידים נזקקים או מתקשים, אבל לא תלמדנה שעות פרונטליות.

מיכאל מלכיאור: אני סבור שראוי להקפיד על כך.

מיכאל מלכיאור: אני לא יודע אם מקפידים על כך עד הסוף.

2396: ראוי להקפיד, כי חמור מאוד אם בת שירות לאומי מחליפה מורה.

ברק וייס: ברשותך, אקרא לך מאתר משרד החינוך, האגף לתרבות תורנית, מרכזים להעמקה, וכאמור כ-280 בנות שירות לאומי עובדות דרכם: "מסגרות הפעילות: המרכזים פועלים בשני מודלים עיקריים במפגשים קבועים.

ברק וייס: רוב המרכזים מקיימים פעילות המורכבת מפגישות שבועיות עם בתי-ספר במשך שנת הלימודים".

2396: אבל זה שונה ממה שאמר היושב-ראש.

2396: אם בת שירות לאומי מחליפה מורה, והמורה אפילו יושבת בכיתה כתלמידה או הולכת לחדר המורים, זה רע וחמור, אסור שזה יקרה.

ברק וייס: האם יצא חוזר מנכ"ל בעניין זה?

2396: כן.

2396: יצא חוזר מנכ"ל, וגם חוזר של יושב-ראש המזכירות הפדגוגית הקודם, שכתב והתרה שלא יחליפו כוחות הוראה.

2396: הן לא הוכשרו לכך וגם לא צריכות לעשות את זה.

2396: יתכן והפיקוח לא מספיק ואנחנו נחזק אותו.

2396: אנחנו מסכימים בנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: הדברים הובהרו.

מיכאל מלכיאור: אני מציע שנעבור לנושאים נוספים לא פחות חשובים.

יונית שליין-בן אור: אני מהמרכז לפלורליזם יהודי.

יונית שליין-בן אור: עיקר הבעיה, שלמעשה אין עדיין קריטריונים ברורים להשמת המתנדבות ובנות השירות הלאומי.

יונית שליין-בן אור: ועדת עברי שהיתה אמורה להסדיר גם את השירות האזרחי וגם את השירות הלאומי, בשל כל מיני עיכובים פוליטיים לא סיימה עבודתה וטרם הגישה מסקנותיה ולכן עדיין אין קריטריונים.

מיכאל מלכיאור: מר כהן הבטיח שיש כבר קריטריונים.

מיכאל מלכיאור: אמנם לא קיבלנו אותם, אבל נשמח מאוד לראותם.

יעל פרבר: יש כאן נציגים מהלשכה המשפטית שיכולים להרחיב ולומר.

מיכאל מלכיאור: לא צריך בינתיים את נציגי הלשכה המשפטית.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לשמוע מה הם הקריטריונים.

יונית שליין-בן אור: נשמח לקבל את הפרסום, אם כבר קיים.

2396: תוכלי לעיין בקריטריונים בינתיים, אף שהמסמך טרם יצא.

יונית שליין-בן אור: דבר נוסף, למעשה אין שום חקיקה ראשית שמסדירה את השירות הלאומי, אין חוק במדינת ישראל שמסדיר את התקנים, הקריטריונים וההקצאות בשירות הלאומי.

יונית שליין-בן אור: יש חוק, שלא עבר אישור של הממשלה ולכן מעולם לא נכנס לתוקף.

יונית שליין-בן אור: ההסדר החקיקתי היום נסמך על כל מיני תקנות והסדרים, שהם חקיקת-משנה ולא חקיקה ראשית.

יונית שליין-בן אור: לדעתי זה מקור הבעיה.

יונית שליין-בן אור: כאשר הכנסת תשב ותתן דעתה לנושא ותחוקק חוק מסודר, ייעשה סדר.

זבולון אורלב: חקיקת-משנה פחות מחייבת מחקיקה ראשית?

יונית שליין-בן אור: כן, היא נמוכה יותר.

זבולון אורלב: אם כך, על חקיקת משנה מותר לעבור ועל חקיקה ראשית אסור לעבור?

יונית שליין-בן אור: לא, אבל חקיקת המשנה לא בתוקף מכיוון שהחוק הראשי מעולם לא אושר על-ידי הממשלה.

יונית שליין-בן אור: למעשה התקנות תוקנו בחוסר סמכות.

אורית נוקד: השר לא יכול להתקין תקנות?

יונית שליין-בן אור: השר יכול להתקין תקנות, אבל החוק הראשי לא נכנס לתוקף והממשלה לא אישרה אותו.

יונית שליין-בן אור: עודכנו תקנות מתוקף סעיפי משנה בחוק הביטוח הלאומי, שמדברים על ההגדרה של בת שירות לאומי לתמיכה.

יונית שליין-בן אור: אין חקיקה ראשית שמסדירה את כל הענין.

זבולון אורלב: מה זה משנה?

אסתר בן-דוד: אני רכזת כיתות תקשורת בירושלים מטעם משרד החינוך, עובדת עם אוטיסטים, ילדי PDD, בספקטרום הרחב, מהנמוך ועד הגבוה.

אסתר בן-דוד: אני מדברת מנקודת ראותי בירושלים, אבל מניחה שכל מה שאומר רלוונטי גם למקומות אחרים בארץ.

אסתר בן-דוד: בירושלים בשנה הבאה יהיו כ-40 כיתות משולבות בבתי-ספר רגילים.

אסתר בן-דוד: בנוסף, יש 7 כיתות בבית-ספר כוללני, בית-ספר "דקלים".

יהודית גידלי: בכמה תלמידים מדובר?

אסתר בן-דוד: בין 6-8 ילדים בכיתה – זה התקן של ליקויי תקשורת.

אסתר בן-דוד: יש בית-ספר כוללני – "דקלים", ויש ילדים במסגרות של החינוך החרדי.

אסתר בן-דוד: איני יודעת את מספר התלמידים שם.

אסתר בן-דוד: רציתי לדבר על הצורך בקביעת קריטריונים, על-פי מה מקצים תקנים.

אסתר בן-דוד: יש לי קריטריונים: עד 2 כיתות – 0-1 תקנים; בין 3-7 כיתות – 2 תקנים; מעל 8 כיתות – 3 תקנים למוסד חינוך.

אסתר בן-דוד: באתי לדבר ספציפית על האוכלוסייה הזאת, לדבר על הצורך בסיוע.

אסתר בן-דוד: בקרב הילדים האוטיסטים בתפקוד גבוה יחסית, תלמידים שיש להם יכולות לימודיות אבל לא מסוגלים לממש אותן ולהגיע ליכולת לתפקד בחברה כאזרח מועיל ללא תיווך וליווי התפקיד של בת שירות לאומי במסגרת כזאת לא יסולה בחשיבותו.

אסתר בן-דוד: תפקיד המתנדבות בקרב ילדים אוטיסטים בתפקוד נמוך חשוב אף הוא.

אסתר בן-דוד: לפעמים זה סכנת נפשות ואנחנו נוטים לראות את הילדים הללו כבעיה הבוערת יותר, כי אם יש 5 או 6 או 7 תלמידים בכיתה ותלמיד אחד מתפרץ או שני תלמידים מתפרצים זה גומר את כל הלימודים למספר שעות.

אסתר בן-דוד: לדעתי צריך לדאוג הן לאלה והן לאלה.

אסתר בן-דוד: משאב בנות השירות הלאומי במסגרת כיתות התקשורת חשוב ביותר.

אסתר בן-דוד: הן חלק בלתי נפרד מהצוות, שותפות לישיבות, בונות את התוכניות ביחד עם הצוות וסומכים עליהן במאה אחוז.

אסתר בן-דוד: הן מעולות ומשבחים אותן בכל מקום ומקום.

אסתר בן-דוד: הן רוצות לשרת, באות ומתדפקות על דלתותינו ואומרות שהן רוצות לשרת, ואנחנו לא יודעים להגיד אם יהיו לנו תקנים או לא.

מיכאל מלכיאור: זאת הנקודה המרכזית.

מיכאל מלכיאור: אתם שומעים כרגע סיפור מרגש מאוד וחשוב על תרומת בנות השירות הלאומי, ואין להם מושג אם יהיו תקנים או לא ומה הקריטריונים.

מיכאל מלכיאור: איך מסדרים את הדבר הזה?

2396: בנות השירות הלאומי לחינוך המיוחד או לצרכים מיוחדים – זה כמובן נושא שאנחנו מאוד מחשיבים ושליש מהבנות, כ-1,000 בנות, מוקצות לכך.

2396: נבנו קריטריונים, אבל יש כאן גם מדיניות משרד.

2396: היתה מנכ"לית במשרד שאמרה שאנחנו מקצים הרבה יותר מדי בנות שירות לאומי לחינוך המיוחד כי הן לא קיבלו הכשרה לזה, הן לא יודעות לעזור שם באמת, הן הרבה יותר יעילות בחינוך הרגיל.

2396: אני לא בא להגן על הטענה או לסתור אותה.

2396: היא חשבה שלחינוך המיוחד צריך לתת כוחות עזר מקצועיים בהרבה.

2396: ויש שסברו, כמו חלק מהיושבים כאן, שהקצאת בנות שירות לאומי לחינוך המיוחד צריכה דווקא לתפוס נפח גדול בהרבה מאשר היום.

2396: גם כשבנו קריטריונים נשאר מרווח למדיניות משרד בהקצאה.

מיכאל מלכיאור: כלומר, אין באמת קריטריונים כי כל פעם משכתבים אותם.

דוד כנפו: זה מדיניות.

2396: עכשיו התגבשו קריטריונים, המסמך שהעברתי לעיונכם.

2396: הם עדיין לא סופיים.

זבולון אורלב: כל אימת שפניתי למשרד החינוך אמרו לי: זה חורג מהקריטריונים.

זבולון אורלב: אני מבקש לקבל גם כן את מסמך הקריטריונים.

2396: ביקשה היועצת המשפטית של המשרד עדיין לא לתת את המסמך כי עדיין לא עבר אישור.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים להגיע לתשובות ברורות ביחד עם המשרד.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לשאול את המומחים, ראשי העמותות, איך נוכל להגיע לדבר אמיתי כדי שהילדים שהכי זקוקים לעזרת בנות השירות הלאומי יידעו שבשנה הבאה יקבלו אותה.

מיכאל מלכיאור: איך אפשר לעשות את זה?

עמי ברגמן: אני יושב-ראש עמותת "שלומית".

עמי ברגמן: ברשות היושב-ראש, הייתי רוצה להתייחס לא רק לקריטריונים האינדיבידואלים למוסדות, כי אם לקריטריונים של משרד החינוך לחלוקת התקנים לעמותות.

מרים גראזי-רוזנבאום: הנושא הזה תלוי ועומד בבית-המשפט.

עמי ברגמן: אני מבקש להציג את העובדות בוועדת הכנסת וזה אפשרי גם כשהעניין תלוי ועומד בבית-המשפט.

עמי ברגמן: אני לא טוען טיעונים.

מיכאל מלכיאור: לא ניכנס לדיון בנושא הזה אם הוא נמצא בבג"ץ.

עמי ברגמן: יש הרגשה של הפליה לאורך כל השנים.

עמי ברגמן: ב-12 השנים שעמותת "שלומית" קיימת יש הפליה מכוונת של משרד החינוך.

עמי ברגמן: היחיד שהלך לקראתנו היה - - -

זבולון אורלב: אמרת שתדבר על עובדות, לא רגשות.

זבולון אורלב: עם כל הכבוד לך, תכבד קצת את החוק הישראלי.

זבולון אורלב: אומרת היועצת המשפטית של משרד החינוך שהנושא תלוי ועומד בבית-המשפט.

זבולון אורלב: אני באופוזיציה, אבל לא יתכן שבכנסת ישראל ידרסו בריש גלי תרבות משפטית, עם כל הכבוד לך.

זבולון אורלב: עובדות זה "אחד ועוד אחד שווה שתיים", זה לא "תחושה של הפליה".

זבולון אורלב: תחושה של הפליה זה טיעון.

זבולון אורלב: אם יש לך עובדות, תגיד עובדות.

עמי ברגמן: מתוך 3,100 תקנים, לעמותת "שלומית" מוקצים 150 תקנים.

זבולון אורלב: אלה עובדות.

זבולון אורלב: את זה מותר לך לומר.

ידעיה לוין: יש מספר מסוים של תקנים.

מרים גראזי-רוזנבאום: אנחנו מבקשים לא להתייחס לזה.

מיכאל מלכיאור: הוא לא מדבר על 150 התקנים המוקצים לעמותת "שלומית".

ידעיה לוין: יש היום בארץ כ-10,000 בנות שירות לאומי, מתוכן 3,000 תקנים שמקצה משרד החינוך.

ידעיה לוין: מעבר לזה, יש עוד כ-2,000 בנות שירות לאומי שעובדות במערכת החינוך לא על תקנים שמקצה משרד החינוך, אלא בתקנים שעמותות, בתי-ספר וארגונים שונים קונים.

ידעיה לוין: את התקנים הללו לא מחלקים, אלא קונים.

ידעיה לוין: כפי שאלו"ט משלמת על עשרות תקנים, אותו דבר קורה בבתי-ספר רבים, גם בחינוך המיוחד וגם בחינוך הרגיל.

אסתר בן-דוד: אבל אי אפשר להיערך לזה מראש זמן ארוך לפני תחילת השנה.

ידעיה לוין: ראשית, צריך לציין שחסרים תקנים.

ידעיה לוין: יש הרבה יותר בנות שמעוניינות לשרת מאשר תקנים.

זבולון אורלב: אם היו עוד תקנים היו עוד בנות שירות לאומי, גם בשנה הראשונה וגם בשנה השנייה?

זבולון אורלב: חשוב שזה ייאמר.

אסתר בן-דוד: כן, בהחלט.

אסתר בן-דוד: הבנות רוצות לשרת שנה ושנתיים, והן לא עולות הרבה כסף למדינה.

אסתר בן-דוד: במקום לתת להן לשרת ולהכשיר יותר אנשים לטיפול בעלות נמוכה מונעים את התקנים האלה.

זבולון אורלב: אתמוך בהחלטת הוועדה להגדיל את התקנים במשרד החינוך ב-2,000.

זבולון אורלב: כאשר הייתי שר הרווחה הגדלתי את התקנים.

ידעיה לוין: מעבר לחוסר בתקנים, אני רוצה להצביע על שני נושאים, ברשותכם.

ידעיה לוין: יש היום מעט בנות יחסית שעושות שירות בשנה שנייה, מתוך ידיעה שאם יעשו שנה שנייה הן חוסמות בנות אחרות מלהיכנס לשירות.

ידעיה לוין: אצלנו יש כ-2,000 בנות.

ידעיה לוין: בכל האגודות היום רק כ-30% מהבנות עושות שנה שנייה.

מיכאל מלכיאור: במשרד החינוך רק 25%.

ידעיה לוין: יש לנו גם פרויקטים המיועדים רק לשנה שנייה ובנות השנה הראשונה לא יכולות להיכנס אליהם.

ידעיה לוין: אם יהיו יותר תקנים בוגרות שנה ראשונה לא ירוצו ישר ללימודים.

זבולון אורלב: הן כבר צברו ניסיון.

מיכאל מלכיאור: אם היו די תקנים כמה מהבנות היו ממשיכות גם לשנה שנייה, לפי דעתך?

ידעיה לוין: מספרן יעלה באחוזים משמעותיים, וכל אחוז זה עשרות בנות.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לחזור לנושא שעלה קודם לכן.

מיכאל מלכיאור: איך אפשר להבטיח למוסדות, למשל לכיתות תקשורת, הקצאה מסודרת, שיידעו מדי שנה מה עומד לרשותם?

מיכאל מלכיאור: כעת לא יודעים, פעם מקבלים כך ופעם מקבלים אחרת ולא יודעים שום דבר.

ידעיה לוין: אחת הבעיות בתהליך הזה, השנה לראשונה משרד החינוך הוציא את התקנים מוקדם יחסית.

ידעיה לוין: היינו רוצים שבינואר אנחנו והמוסדות נדע היכן יש תקנים.

2396: השנה קיבלו באפריל, וזה נחשב מוקדם.

אסתר בן-דוד: אבל קיבלו מה שהיה בשנה שעברה.

אסתר בן-דוד: לא קיבלו הגדלה על-פי הגידול הטבעי.

ידעיה לוין: זה חשוב לשני הצדדים, גם למוסדות וגם לבנות ולבנים.

ידעיה לוין: הן משתבצות לתקן אבל אנחנו כותבים הערה: "מותנה באישור משרד החינוך", ואישור משרד החינוך עשוי להגיע רק ביולי.

ידעיה לוין: היו שנים שאישור משרד החינוך הגיע רק ביולי.

ידעיה לוין: אנחנו והבנות והמוסדות היינו רוצים שבינואר כולם יידעו את מספר התקנים, שהבנות יידעו לאן יתמיינו, ולא כך קורה כרגע.

מיכאל מלכיאור: תספר על המדיניות שלכם בקבלת בנות שנחשבות חלשות יותר.

ידעיה לוין: יש היום פרויקט רחב מאוד, שרובו נמצא אצלנו ב"בת-עמי", שנקרא "משלבים" – פרויקט מדהים, לעניות דעתי, של בנות ובנים בעלי צרכים מיוחדים שעושים שירות לאומי.

ידעיה לוין: במהלך השנה האחרונה לראשונה משרד החינוך נרתם לנושא הזה בתמיכת מר חיים הלפרין.

ידעיה לוין: משרד הרווחה שותף כבר מספר שנים ומגבה את זה.

ידעיה לוין: הקפיצה הגדולה היתה במהלך השנה האחרונה.

ידעיה לוין: זה פרויקט נהדר – בעלי ובעלות צרכים מיוחדים שהם בעצמם עושים שירות לאומי וזה מוציא אותם לחיים.

מיכאל מלכיאור: יש בנות שלא מתקבלות לשירות הלאומי?

ידעיה לוין: אין הרבה בנות שלא מתקבלות, אבל החוכמה להתאים בין יכולת הבת לתקן.

ידעיה לוין: יתכן שבת לא מתקבלת לבית-ילד או למקום כלשהו ומותאמת לעבודה מסוג שונה.

דוד כנפו: אני מנהל האגף לתפקידים מיוחדים במשרד הרווחה.

דוד כנפו: אני האחראי הלאומי על נושא השירות הלאומי.

זבולון אורלב: הוא אחראי מטעם המדינה על כל סוגי השירות הלאומי.

דוד כנפו: נכון שהועלו כאן נושאים הקשורים לחקיקה, אבל תופעת השירות הלאומי היא תופעה ייחודית במדינה, שקמה בכוחות עצמה.

דוד כנפו: למרות שחוק השירות הלאומי משנת 1953 לא הופעל ולמרות שהמדינה לא קבעה הסדרים לשירות לאומי בהתנדבות, כפי שראוי היה לעשות, השירות הלאומי קם מעצמו והתחיל לפעול, ולכן גם אין חקיקה יסודית בעניין.

דוד כנפו: בשנים האחרונות אנחנו עובדים בכיוון הזה בצורה נמרצת מאוד.

דוד כנפו: התקנות שאושרו בכנסת בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות ב-2002 הובאו אחרי עבודה מאומצת שלקחנו על עצמנו.

דוד כנפו: היום תבוא לאישור הכנסת בקריאה ראשונה הצעת חוק חדשה.

זבולון אורלב: אישרנו בוועדת הכנסת פטור מהנחה להצעת החוק.

דוד כנפו: הצעת חוק בעניין שירות לאומי לבנים תגמור את התוכנית הניסיונית שפעלה ב-5 השנים האחרונות, שהגבילה את מספר הבנים.

דוד כנפו: ב-1 בספטמבר כל בן שירצה לעשות שירות לאומי יוכל לעשות כן.

מיכאל מלכיאור: אין סכנה שזה יפחית את מספר הבנות שיכולות לעשות שירות לאומי?

דוד כנפו: נכון.

לורן פוריס: מה אורך השירות הלאומי הזה?

זבולון אורלב: כאשר הארכנו את החוק באופן זמני עשינו מחיצה בין הבנים והבנות, שלא יגיד האוצר: אתם רוצים בנים – בבקשה, אז תפחיתו את מספר הבנות.

זבולון אורלב: אמרנו: אין חוק כלים שלובים.

זבולון אורלב: מספר הבנות יישאר כפי שהוא, והאוצר הוסיף 250 תקנים לשירות לאומי לבנים, לאחר מלחמה קשה מאוד.

מיכאל מלכיאור: אבל נאמר לנו שמספר הבנות לא קבוע.

דוד כנפו: עכשיו 250 התקנים האלה ממשיכים להיות מאושרים.

דוד כנפו: אולי יוסיפו עליהם במקצת.

מיכאל מלכיאור: איך בעתיד אפשר להבטיח שיהיה גידול בתקנים?

דוד כנפו: זאת המלחמה הגדולה שלנו.

דוד כנפו: זה הנושא הבא שאני רוצה לדבר עליו, וכבר הוזכר כאן – מספר התקנים.

זבולון אורלב: צריכה להיות חקיקה ראשית.

דוד כנפו: גם משרד החינוך, גם משרד הרווחה וגם המערכות האחרות העוסקות בנושא נמצאות במצוקה תקציבית באשר לתקנים.

דוד כנפו: אנחנו מוגבלים כל הזמן בתקציב ומנועים מלתת תקנים לשירות לאומי במקומות חיוניים מאוד.

דוד כנפו: לדוגמה, במשרד הרווחה, שם יש לנו 600 חצאי תקנים כי אנחנו מממנים רק חצי תקן והגוף המקבל מממן את החצי השני, נחוצים לפחות 1,200-1,500 תקנים מדי שנה, אבל אנחנו נותנים רק חצי מכך כי אין לנו התקנים המבוקשים.

דוד כנפו: אני רוצה לחזור לחקיקה.

דוד כנפו: אנחנו נמצאים עכשיו בתהליכים מואצים מאוד להסדרת הנושא בחקיקה ראשית.

דוד כנפו: נביא לכנסת הצעת חוק בעניין השירות הלאומי, שתשחרר את הגדרת השירות הלאומי מחוק הביטוח הלאומי לחוק שיעמוד בפני עצמו, או ייכנס לחוק השירות הלאומי של דמי קיום, שקיים כבר לפני כן.

דוד כנפו: אני מקווה שהחקיקה תוסדר בהקדם.

תמי יונה-בן דוד: אני מאלו"ט.

תמי יונה-בן דוד: אני רוצה לספר קצת על עבודה של בנות השירות הלאומי בשטח, גם באופן אישי.

תמי יונה-בן דוד: בת השירות הלאומי הראשונה שפגשתי הגיעה לעבוד עם הבן שלי, שמוגדר כאוטיסט בתפקוד נמוך.

תמי יונה-בן דוד: אחרי יומיים אחד הילדים שבר לה את האף והיא רצתה לברוח, אבל החזקנו אותה, שכנענו אותה להישאר ובסופו של דבר לא רק שעשתה שירות מצוין, אלא קיבלה על-ידי השרה לבנת תואר "בת שירות מצטיינת" והיום היא בעצמה מורה בחינוך המיוחד ועובדת עם אוטיסטים.

תמי יונה-בן דוד: 60 אחוזים מן הבנות חוזרות לעבוד בתחום החינוך המיוחד.

תמי יונה-בן דוד: דיברו כאן על שירות לאומי לבנים.

תמי יונה-בן דוד: במסגרות לאוטיסטים ההקצאה היא של בת שירות לאומי אחת לכל 5 אוטיסטים.

תמי יונה-בן דוד: צריך בנים, ואין לנו מה לעשות.

תמי יונה-בן דוד: האוכלוסייה עליה אני מדברת היא אנשים הסובלים מפיגור שכלי ומאוטיזם, שלא מודעים לסכנות, שיש להם התפרצויות.

תמי יונה-בן דוד: הצוות בכיתה כולל מורה וסייעת.

תמי יונה-בן דוד: אם יש התפרצות או צריך לקחת ילד או בוגר לשירותים נשארת מורה אחת בכיתה עם 7 אוטיסטים במצב קשה – זה סכנת נפשות.

תמי יונה-בן דוד: נאמר כאן שב-6 השנים האחרונות לא היה גידול בתקני בנות השירות הלאומי.

תמי יונה-בן דוד: אצל האוטיסטים לפני 6 שנים בכנס בין-לאומי נאמר שנולד ילד אוטיסט אחד ל-10,000 לידות ואילו היום מדברים על ילד אוטיסט אחד ל-300 לידות – גידול עצום ב-6 שנים.

תמי יונה-בן דוד: כבר מספר שנים אנחנו לא מקבלים גידול בתקנים על-פי הגידול הטבעי.

תמי יונה-בן דוד: אומרים שאין קיצוץ, אבל אם לא נותנים תוספת על-פי הגידול הטבעי שנה ועוד שנה ועוד שנה אז השטח לא יכול לתפקד.

מיכאל מלכיאור: משרד החינוך אמר שהיתה מדיניות, שכנראה תשתנה כעת, דווקא להקטין את מספר בנות השירות הלאומי העובדות בחינוך המיוחד.

2396: משרד החינוך הקצה מכסה מכובדת מאוד לחינוך המיוחד, כשליש מהתקנים, אולם היתה מנכ"לית שכיהנה במשך תקופה מסוימת במשרד החינוך וחשבה שזה לא נכון.

2396: בינתיים זה לא התבצע.

2396: ההקצאה של בנות השירות הלאומי על-ידי משרד החינוך לצרכים מיוחדים היתה מכובדת מאוד.

תמי יונה-בן דוד: כואב לראות את הבנות שבאות אלינו ואחר-כך נשלחות הביתה כאשר אנחנו זקוקים להן, בין אם האוטיסטים בתפקוד נמוך, נכים ומפגרים במצב קשה, ובין אם אוטיסטים בתפקוד גבוה יחסית שהולכים לשילוב יחידני – ילד שיש לו יכולת להשתלב אבל לא נעשית אתו עבודה כי אין מי שילווה אותו.

תמי יונה-בן דוד: הדברים האלה כל-כך נחוצים שהמשפחות לוקחות את הגמלה שהן מקבלות ועל חשבון אוכל ודברים אחרים מממנות את קניית עבודת בנות השירות הלאומי, רק שלא ילכו הביתה.

תמי יונה-בן דוד: אנחנו יודעים חד-משמעית, הכיתה לא תוכל לתפקד ללא סיוע, הכיתה לא תוכל להיפתח.

תמי יונה-בן דוד: ההורים משתתפים בעלות העסקת בת השירות הלאומי.

תמי יונה-בן דוד: אני משמשת כיושבת-ראש ועד ההורים באלו"ט ואומרת להורים: תיקנו שירות, אחרת הכיתה לא תוכל לתפקד.

מיכאל מלכיאור: זה מזעזע.

צבי במברגר: אלה 2,000 התקנים הנוספים שמר ידעיה לוין ציין כאן.

צבי במברגר: מאיפה בא המימון?

צבי במברגר: מהשטח.

צבי במברגר: מי זה השטח?

צבי במברגר: המוסדות, והמוסדות גובים מההורים.

תמי יונה-בן דוד: אנשי השירות הלאומי הם אנשים צעירים, עם "ראש גדול", שרוצים לתת.

מיכאל מלכיאור: כאן צריך תיקון גדול, לפי דעתי.

דוד כנפו: היום יש 10,000 בנות ו-300 בנים בשירות הלאומי, אך לא הכול על חשבון המדינה ישירות.

מיכאל מלכיאור: אני יכול להבין מדוע עמותה שעוסקת בנושאים שונים מגייסת כסף מכל מיני מקורות.

מיכאל מלכיאור: אני לא יכול להבין שהורים לילדים עם בעיות כה קשות, ביניהם ילדים אוטיסטים שצריכים עזרה מרבית שהחברה יכולה לתת, ישלמו בעצמם עבור בת השירות הלאומי במערכת החינוך.

מיכאל מלכיאור: זה לא מתקבל על הדעת ונצטרך לעמול קשה מאוד לשנות את זה.

תמי יונה-בן דוד: חסרים תקנים.

תמי יונה-בן דוד: במקום לשלוח את הבנות הביתה ההורים מעסיקים אותן ככוח אדם חשוב.

מיכאל מלכיאור: אני מבין למה אתם עושים את זה, אבל לדעתי לא כך צריך להיות.

2396: כל משפחה משלמת על-פי הצרכים שלה.

2396: יש משפחה שבנה סובל מ-CP שמשלמת מדי חודש 2,200 שקל לעמותה כדי לעזור לעמותה להביא בת שירות לאומי שתיקח אותו לבית-הספר.

אסתר בן-דוד: זה עלות בת השירות לחודש.

אסתר בן-דוד: עבור ההורים זה המון כסף.

2396: אין מספיק תקנים והם זקוקים לסיוע בת השירות.

2396: דרך אגב, מה שבת השירות הלאומי מוכנה לספוג בעבודה כמעט אף אחד אחר לא מוכן לספוג.

תמי יונה-בן דוד: זה כוח צעיר, מסור מאוד.

ידעיה לוין: באלו"ט הבנות עובדות בשיטה ייחודית, הן לומדות למעשה מקצוע, שפת ABA.

אסתר בן-דוד: זה חלק מן העניין.

ידעיה לוין: זה מקדם את הילדים באופן משמעותי מאוד מהמקום בו היו.

אסתר בן-דוד: זה לא יכול לקרות בלי העבודה הזאת, לא תהיה התקדמות.

זבולון אורלב: אני מבקש להודות ליושב-ראש על שיזם את הדיון הזה.

זבולון אורלב: אני מקווה מאוד ומאמין שכדברי הפתיחה של הדיון הזה, המסקנות וההמלצות של ועדת החינוך, התרבות והספורט תהיינה שיש לחזק את המפעל המדהים הזה, המרשים, החינוכי, החברתי, שהוא חלק מן המוסר היהודי.

זבולון אורלב: זה באמת פלא – 10,000 אנשים, בעיקר בוגרות החינוך הממלכתי-דתי, שהחוק מאפשר להן להיפטר מכל חובה אזרחית, קמות ומתנדבות ונלחמות כדי לשרת, נלחמות בשיניים להגיע למקום הזה ולאתגר הזה ולעשות גם שנת שירות שנייה.

זבולון אורלב: זה מדהים ומופלא.

זבולון אורלב: אשמח שהחקיקה תטפל בזה, אם כי אני מוכרח להזהיר, החקיקה עלולה גם לקלקל.

זבולון אורלב: בתוך מחנה הציונות הדתית יש גם קטגורים האומרים לבנות: אל תלכו לשירות לאומי, תתחתנו מוקדם יותר, תולידו ילדים, זה חשוב יותר.

זבולון אורלב: ויש קטגורים האומרים שבמקום להעסיק בת שירות לאומי ב-25,000 שקל בשנה עדיף להעסיק איש מקצוע ב-50,000 שקל בשנה.

זבולון אורלב: אני סבור שאלה דברי הבל ואלה דברי הבל.

זבולון אורלב: לא רק זה, כידוע הרבנות הראשית לישראל עדיין לא החליטה החלטה חיובית לעודד את הבנות.

מיכאל מלכיאור: גם כשהיו הרבנים של הציונות הדתית?

זבולון אורלב: נכון.

תמי יונה-בן דוד: צריך גם שירות לאומי לערבים.

זבולון אורלב: אין ספק שהקהל הכתיב את התקנה.

מיכאל מלכיאור: מעניין מאוד שיותר ויותר בנות דתיות הולכות לצבא, צריך לציין את זה.

זבולון אורלב: נכון, וזה לא על חשבון השירות הלאומי, המספר לא פוחת והולך.

זבולון אורלב: זה בהחלט תופעה חיובית.

זבולון אורלב: אני אומר לידידי מר כנפו ולחברי הכנסת, עלינו להיזהר מאוד בחקיקה, לא לשפוך את התינוק עם המים המעופשים.

זבולון אורלב: זה עלול להיות מסוכן מאוד כי יקומו רבנים ויאמרו לבנות הדתיות שלא להתנדב.

זבולון אורלב: הבנות שומעות דבר תורה ואם הרבנים יעשו מלחמת קודש תהיה בעיה.

זבולון אורלב: לכן עלינו להיזהר מאוד עם החקיקה.

תמי יונה-בן דוד: אולי נפסיד קצת מן האוכלוסייה הזאת, אבל נרוויח גם ערבים וחילונים ואחרים שיתנדבו.

תמי יונה-בן דוד: בירושלים יש כיתות לילדים אוטיסטים ערבים ויש שם צורך רב בסיוע.

זבולון אורלב: הציונות הדתית והמפד"ל – והמסמך אפילו מעיד שהיא מניחת היסודות לשירות הלאומי – הוכיחו במשך 35 שנים שהקימו מפעל מדהים.

זבולון אורלב: אני לא בטוח שיש צורך בחקיקה.

זבולון אורלב: צריך חקיקה כדי להסדיר את זכויותיהם, אבל החקיקה הרי לעולם לא תאמר שכל בת שתרצה תוכל לשרת שירות לאומי.

זבולון אורלב: לא תהיה חקיקה כזאת, כפי שאין חקיקה הקובעת שהצבא חייב לקבל כל מי שרוצה להתגייס.

זבולון אורלב: בל נחייה באשליות.

זבולון אורלב: אני מהאופוזיציה, אני פופוליסט, אני יכול להגיד שאני רוצה שיהיה חוק כזה, אבל בואו נדבר באחריות – לא יהיה חוק כזה.

תמי יונה-בן דוד: אז איך מסדירים?

תמי יונה-בן דוד: איך מגדילים את מספר המתנדבים?

זבולון אורלב: בכוח פוליטי.

זבולון אורלב: אם תצביעי למפלגות שתומכות בשירות לאומי אז יהיה לך שירות לאומי.

תמי יונה-בן דוד: כאמא אתה מתיש אותי.

תמי יונה-בן דוד: מתיש אותי מדי שנה לבקש, להתחנן ולהילחם.

זבולון אורלב: את אומרת שאני, מאלה שנלחמים עבורך, מתיש אותך?

זבולון אורלב: אני משענת שלך.

תמי יונה-בן דוד: אבל למה אנחנו צריכים להתחנן מדי שנה לקבל עזרה של בנות שירות לאומי?

מיכאל מלכיאור: אנחנו חיים במדינה שנקנית בייסורים.

תמי יונה-בן דוד: אבל כמה שנים?

אסתר בן-דוד: נראה לי שיש כאן עירוב של מספר נושאים.

זבולון אורלב: לפי דעתי חקיקה צריכה להיבחן.

זבולון אורלב: אני לא מתנגד לחקיקה באופן עקרוני, היא צריכה להיבחן, אבל אני מזהיר לקחת בחשבון גם את השיקול הזה היות ומדובר בעיקר בבוגרות החינוך הממלכתי-דתי, להתייעץ עם מינהל החינוך הדתי, להתייעץ עם הרבנות הראשית ועם כמה אישים כדי שהחוק יתקבל בהסכמה.

זבולון אורלב: תמיד יהיו שוליים שיתנגדו – ניאבק נגדם, ואנחנו נאבקים נגדם.

זבולון אורלב: יושבים כאן שלושה חברי כנסת דתיים משלוש מפלגות שונות ואנחנו נילחם – יש מכנה משותף גדול מאוד בינינו בסוגייה הזאת.

זבולון אורלב: כאן כולנו קואליציה, אבל צריך להיזהר.

זבולון אורלב: דבר נוסף, ברור לחלוטין שתרומת בנות השירות הלאומי אדירה יחסית לעלות.

זבולון אורלב: לכן המאבק שלנו – וליושב-ראש הוועדה יש בוודאי תפקיד חשוב מאוד בסוגייה הזאת – לדאוג להגדיל את התקנים.

זבולון אורלב: זה מאבק שצריך לעשות לאורך כל הדרך כי אין ערוך לתועלת החברתית-החינוכית.

זבולון אורלב: זה לא בא במקום אנשי מקצוע, או במקום שעות, או במקום תקנים של עובדי הוראה.

זבולון אורלב: לא מדובר כאן במאות מיליוני שקלים.

זבולון אורלב: כאשר מוסיפים אחוז אחד לשכר המורים זה 150 מיליון שקל.

זבולון אורלב: 150 מיליון שקל זה פי שתיים מכל ההוצאה על השירות הלאומי.

מיכאל מלכיאור: ועדיין חייבים לעשות גם את זה.

זבולון אורלב: אני מסכים.

זבולון אורלב: אבל עלינו להבין את פרופורציות המאבק.

זבולון אורלב: בתוספת קטנה יחסית, של 20-30 מיליון שקלים, לדעתנו אפשר לפתור את הבעיה כדי שכל בת שרוצה תוכל לשרת ולהביא תועלת גדולה מאוד.

זבולון אורלב: אמליץ בפני היושב-ראש לכלול את זה במסגרת המלצות הוועדה.

זבולון אורלב: אני מבקש לשאול את משרד החינוך.

זבולון אורלב: מסתובבת שמועה, אינני יודע אם נכונה ואני מקווה שלא, שמשרד החינוך יקצץ לקראת שנת הלימודים הקרובה 100 או 150 תקנים של בנות שירות לאומי כדי לפנות אותם לבנים.

זבולון אורלב: אני מאוד בעד שירות לבנים.

זבולון אורלב: הסידור של 250 בנים התקבל במסגרת היותי שר הרווחה, שם שמנו מחיצה.

זבולון אורלב: במשרד החינוך אין מחיצה.

זבולון אורלב: אני בעד שהשירות הלאומי יתפתח גם לבנים עם צרכים מיוחדים ולבנים ובנות מהמגזר הערבי, זה מצוין, דבר בלתי רגיל, אבל אי אפשר שזה יהיה על חשבון הדברים הקיימים היום.

2396: השמועה הזאת עדיין לא הגיעה לאוזנינו, אבל כבר קרה ששמועות הגיעו לאוזניך לפני שהגיעו לאוזנינו.

2396: לא ידוע לנו על דבר כזה.

זבולון אורלב: אני מבקש, אם יהיה שינוי בסוגייה הזאת, אם משרד החינוך רוצה להוסיף מטרה נוספת – שאני תומך בה, ואני מוכן גם להיאבק להשיג לה תקציב, זה חשוב מאוד – שלא יעשה זאת על חשבון הדברים הקיימים.

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת זבולון אורלב יהיה מוכן אפילו להיכנס לקואליציה בשביל זה ...

זבולון אורלב: אני מוכן להימנע בהצבעות.

זאב אלקין: בהמשך לדברי חבר הכנסת אורלב אתייחס למספר סוגיות.

זאב אלקין: סוגייה אחת – התקציב.

זאב אלקין: אתה מדבר על הגדלת התקציב, ואני עוד זוכר את החוויות שלנו – וכולנו היינו באותו צד – לפני כחודש וחצי בחדר הזה.

מיכאל מלכיאור: עוד לא למדת איך האוצר עובד.

זאב אלקין: בדיוק על זה אני מתכוון לדבר.

זאב אלקין: בחדר הזה כולנו שמענו את שרת החינוך, וראינו את המאמצים הרבים להחזיר למשרד החינוך בערך רבע מהתקציב לשירות הלאומי – 22 מיליון מתוך 82 מיליון.

זאב אלקין: זה אומר שלמעשה רבע מכלל הפעילות עומד על כרעי תרנגולת ונדרש כל שנה משא ומתן פוליטי כזה או אחר, שלפעמים יכול להצליח ולפעמים יכול שלא להצליח.

מיכאל מלכיאור: דיברנו על כך לפני שהגעת.

זבולון אורלב: אם עוד חבר רוצה להצטרף, רק נשמח.

זאב אלקין: יתכן שאני מכוון לדעת גדולים, אבל השנה הבאה היא כידוע שנה של הרחבה תקציבית בשיעור ההוצאה.

זאב אלקין: לכן אני הולך לקצת פחות ממה שאתה הולך.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מצפים ליותר.

זאב אלקין: המטרה צריכה להיות להוסיף את זה לבסיס התקציב ולא על בסיס משא ומתן פרטני.

זאב אלקין: דבר שני, אני רוצה להתייחס לדיון שהיה כאן על החינוך הממלכתי והחינוך הממלכתי-דתי.

זאב אלקין: באתי לכאן מדיון אחר שעסק, בין השאר, בתרומת בנות השירות הלאומי לקליטת העלייה, במסגרת ועדת משנה שעוסקת בנוער וילדים עולים במערכת החינוך הישראלית.

זאב אלקין: כידוע, אם לא כוללים את הילדים האתיופים, שאר הילדים נמצאים בעיקר בחינוך הממלכתי.

זאב אלקין: יהיה לא נכון ולא הוגן להגיד שלא כדאי שהבנות האלה יתפקדו במסגרת החינוך הממלכתי.

זאב אלקין: לתת להן הכשרה – בוודאי שכן.

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת אורלב, כאשר יצאת החוצה נאמרו דברים חשובים והסקנו מסקנות.

זאב אלקין: אני בהחלט תומך בכל הקשור למסגרת הכשרה, אבל האמירות הגורפות שנאמרו בדיון, גם על-ידי חבר הכנסת אבו וילן וגם דברים שרמזתם עליהם, לדעתי אינם נכונים, לפחות בקטע אחד חשוב.

זאב אלקין: הבנות הללו תורמות גם במסגרת לימודי יהדות וגם במסגרת טיפול ישיר בקליטת עלייה בחינוך הממלכתי תרומה חשובה שאין בלתה.

מיכאל מלכיאור: אף אחד לא אמר שהן לא יכולות לתרום בחינוך הממלכתי.

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת וילן אמר דבר אחר.

ברק וייס: הדיון הקודם הראשוני היה על בנות שירות לאומי שמלמדות לימודי יהדות – לימודים ערכיים.

ברק וייס: המטה ליישום דוחות שנהר וקרמניצר במשרד החינוך מנסה לומר שראוי להעשיר ולחזק את מעמד המורה מול הכיתה ולתת למורים ללמד לימודי יהדות.

ברק וייס: לא לתת לבת השירות הלאומי, טובה ככל שתהיה, לפגוע בעצם במעמד המורה וביכולתו ללמד לימודי יהדות.

זאב אלקין: כאן מדובר על חינוך משלים ולא רק לימוד פרונטלי בכיתה.

2396: מתנדבת השירות הלאומי לא תחליף מורה, אלא תהיה כוח עזר.

ברק וייס: דבר שני, לגבי פעילות העשרה – הרי לימודי יהדות הם נושאים ערכיים, נושאי זהות.

ברק וייס: השאלה אם בת שירות לאומי ללא הכשרה המפוקחת ומאושרת על-ידי מטה שנהר-קרמניצר, בת שירות לאומי שמקבלת הכשרה לא ארוכה על-ידי גופים אורתודוכסים, יכולה להיכנס לכיתה ולהעביר תכנים שייקלטו ויופנמו על-ידי תלמידים מהחינוך הממלכתי.

זבולון אורלב: לא יעזור לכם.

זבולון אורלב: אני לא מוטרד מדבריך.

זבולון אורלב: אני שומע את הדברים האלה כבר 15 שנים.

זבולון אורלב: מנהלי בתי-הספר הממלכתיים הם פדגוגים מעולים, טובים יותר ממך וממני, והם יודעים היטב מה תרומת הבנות.

זבולון אורלב: עובדה שלבנות האלה אין שום מחסור בעבודה, רוצים אותן, הן מוזמנות ועושות עבודה נהדרת, ויודעות בחוכמה להתאים עצמן.

זבולון אורלב: הן לא פועלות נגד בית-הספר, אלא פועלות ברוח אחת עם צוות בית-הספר.

זבולון אורלב: גם אם יישבו 20 מטות, גם אם גברת שולמית אלוני או מר יוסי שריד יהיו שרי החינוך וכל אחד יגזור את גזירותיו, השטח אומר את שלו.

זבולון אורלב: מנהלי בתי-הספר שרוצים יהדות יודעים שאין להם מספיק מורים ליהדות.

זבולון אורלב: לצערי, הייתי רוצה מאוד שיהיו די מורים ליהדות, אבל זה לא קיים.

זבולון אורלב: לכן, כדי שלא יהיה חלל ריק, מנהלי בתי-הספר יודעים היטב מה לעשות.

2396: אף-על-פי-כן זה יפעל תחת פיקוח מטה שנהר-קרמניצר.

זבולון אורלב: כאשר גברת שולמית אלוני נכנסה למשרד החינוך נתנה הוראה שבנות אורתודוכסיות לא ייכנסו לבתי-ספר ממלכתיים.

זבולון אורלב: בעקבות זה היה מרד של מנהלי בתי-ספר ממלכתיים, לא דתיים.

ברק וייס: בעניין הזה יש לי כמובן תשובות, אבל אני מציע לשים כאן נקודה כי זה נתון במחלוקת.

זבולון אורלב: אמרתי שאני לא מוטרד מדבריך.

ברק וייס: נושא נוסף, בנות שירות לאומי בחינוך הממלכתי ובממלכתי-הדתי שעוסקות בלימודים ערכיים – יהדות, ציונות, לימודי ארץ ישראל – עד לפני כשנה משרד החינוך תמך בפעילויות הללו כאילו היו מורות מקצועיות או מנחות מקצועיות.

ברק וייס: בשנה שעברה, בסעיף שנקרא "מרכזים להעמקת החינוך היהודי", נקבע כי מאחר שמדובר בכפל תמיכה – מצד אחד המדינה תומכת בבנות שירות לאומי, מצד שני תומכת בפעילות עצמה, נותנת תמיכה נוספת – הרי עלות הפעילות תהיה מחצית – 50% מעלות של מנחה, איש חינוך מקצועי.

מיכאל מלכיאור: במסמך של מחלקת המידע והמחקר יש לזה התייחסות של משרד המשפטים.

ברק וייס: יתכן שזה נכון בדיוק, ויתכן שגוזלים כאן את כספי העמותות.

ברק וייס: עד היום משרד החינוך לא ענה לנו על שאלה פשוטה: מה העלות האמיתית של בת שירות לאומית בעמותה?

זבולון אורלב: 2,200 שקלים בחודש.

מיכאל מלכיאור: יש טבלת תעריפים, אבל תלוי באיזה מקום.

2396: בנושא כפל התמיכות אנחנו פועלים על-פי הנחיה של עו"ד אמנון דה-הרטוך.

נגה וייס: אני עובדת סוציאלית במסגרת פרויקט אח"י שילוב.

נגה וייס: עמותת אח"י מפעילה פרויקט לבנות יוצאות אתיופיה.

נגה וייס: הרעיון, שהבנות מגיעות לשירות לאומי רגיל, במערכת החינוך הרגיל, החינוך המיוחד ובמוקדים של קליטת עלייה – כיתות אולפן, ואחר-הצהרים אותן בנות משולבות במערכת לימודים, השלמת בגרויות וקורס פסיכומטרי.

נגה וייס: מטרת התוכנית לדחוף אותן להשכלה גבוהה מתוך רציונל ואמונה שהעצמה מקצועית ורכישת השכלה אקדמית הם מפתח אופטימלי להשתלבות בחברה.

נגה וייס: לצערנו היום אין עדיין מכסה של תקנים.

נגה וייס: כבר בשנה הקרובה יש 300 מועמדות – 98 בנות התקבלו, עברו תהליך מיון ארוך ומפרך – אך אין לנו עדיין תקנים.

זבולון אורלב: כמה תקנים היו בתשס"ו?

שלמה קוודרט: היו 98 תקנים.

מיכאל מלכיאור: האם לא קיבלתם תשובות לקראת השנה הבאה?

מיכאל מלכיאור: הרי כולם קיבלו תשובות.

שלמה קוודרט: היתה החלטה לשנות את ייעוד התקנים האלה שהועברו למסגרת של "תפנית".

שלמה קוודרט: "תפנית" היא מסגרת דומה שמטרתה לסייע לתלמידים חלשים בעזרת בנות, שחלקן אמורות בעצמן לקבל הזדמנות שנייה וחלקן מדריכות בתחומים מאוד ספציפיים.

זבולון אורלב: למה על חשבון אח"י?

2396: אתמול נודע לי על כך וביקשתי לתקן.

2396: דיברתי עם מר שלמה קוודרט – העניין יוסדר ויתוקן.

מיכאל מלכיאור: הלוואי ואת כל הבעיות ניתן לפתור באותה מהירות.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לסכם את הדיון.

מיכאל מלכיאור: שמענו כאן תיאור חשוב מאוד ומרגש על הפעילות הנפלאה של השירות הלאומי.

מיכאל מלכיאור: שמענו עדויות מזוויות שונות, עד כמה הפעילות נחוצה ומבורכת בחברה הישראלית.

מיכאל מלכיאור: כמובן שבכך איננו אומרים שום דבר על העדפה של המסגרת הזאת לעומת מסגרת צבאית או אחרת, אני לא נכנס לסוגייה הזאת.

מיכאל מלכיאור: על דעת כל חברי הכנסת שנכחו בדיון, אנחנו רוצים לסכם שהדרישה המינימלית בשנת התקציב הבאה – להכליל את כל 82 מיליון השקלים, התקציב בשלוש השנים האחרונות, בבסיס התקציב.

מיכאל מלכיאור: בסיס התקציב צריך להיות גדול יותר, ויתכנו משחקים קואליציוניים כאלה או אחרים, אבל רק מעל 82 מיליון שקל ולא מתחת לזה.

מיכאל מלכיאור: חייבים להסדיר את זה גם כדי שכל המוסדות יידעו מה הם יכולים לתכנן ולנצל בצורה מרבית את ההתנדבות הברוכה של הבנות.

מיכאל מלכיאור: זה צריך להיות הדבר הבסיסי.

מיכאל מלכיאור: מתוך כך נובע שצריך להגדיל באופן ניכר את מספר התקנים.

מיכאל מלכיאור: זה תלוי כמובן בגודל התקציב, זה חלק שני של המטבע.

מיכאל מלכיאור: צריך להגדיל את התקציב באופן משמעותי על-פי הצרכים של החברה הישראלית.

מיכאל מלכיאור: אין ספק שהצרכים עלו מאוד וחייבים להגדיל באופן משמעותי את התקנים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רואים בברכה את כניסת הבנים למערכת השירות הלאומי ורוצים לראות את הגדלת המגמה, מבלי שזה יהיה על חשבון הבנות.

מיכאל מלכיאור: רשמנו לפנינו בסיפוק את ההתחייבויות השונות של נציגי משרד החינוך, ההיענות גם בנושא המטה ליישום דוחות שנהר וקרמניצר והבהרת הדברים, וגם בבקשה האחרונה לגבי אח"י ופרויקט הבנות האתיופיות.

מיכאל מלכיאור: חסר לנו עדיין, ואנחנו מצפים לקבל תוך 48 שעות כאשר יהיו מוכנים, קריטריונים ברורים.

מיכאל מלכיאור: שלא יהיה ערפל או הרגשה שיש מקורבים ולא-מקורבים ושינוי מיום ליום או ממנכ"ל למנכ"ל.

מיכאל מלכיאור: שיהיו קריטריונים ברורים, למי מגיע לקבל תקנים ולמי לא מגיע ואיך הדברים באים לידי ביטוי ציבורי, שיהיו גלויים לעיני כול והגונים, כדי שנוכל לחזק את המפעל החשוב הזה.

2396: אדוני היושב-ראש אמר "48 שעות" כדי לזרז אותנו, לא ברצינות.

מיכאל מלכיאור: אמרתי את זה בצחוק.

מיכאל מלכיאור: בדרך כלל אנחנו יותר אדיבים, אנחנו נותנים לפחות שבוע ...

מיכאל מלכיאור: ניתן לכם את הזמן הדרוש אבל אנחנו מבקשים שוועדת החינוך תקבל דיווח כאשר הקריטריונים יהיו ברורים.

מיכאל מלכיאור: לכמה זמן אתם זקוקים?

2396: כמה שפחות.

מיכאל מלכיאור: תוך חודש ימים תביאו לוועדה את הקריטריונים.

מיכאל מלכיאור: הבסיס כבר קיים.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש לקבל את הסיכומים הללו בהסכמת כל חברי הכנסת.

תמי יונה-בן דוד: מי אמור לפעול לגיוס מתנדבים נוספים – ערבים, חילונים וכן הלאה?

מיכאל מלכיאור: זה חלק מהמדיניות הכוללת של משרד הרווחה, שבמקרה זה אחראי לעניין.

דוד כנפו: במהלך שנה שעברה ועדת עברי, שמונתה על-ידי ראש הממשלה לשעבר, שר הביטחון לשעבר ושר הרווחה לשעבר, הגישה את מסקנות הביניים, שכוללות התייחסות גם למגזר הערבי ולתחומים נוספים.

דוד כנפו: זה נמצא בתהליך גיבוש.

מיכאל מלכיאור: אני כולל במסקנות הוועדה שאנו רואים את התהליך הזה כחשוב ביותר ומבורך.

מיכאל מלכיאור: צריך לגייס אנשים רבים ככל היותר וחשוב שיתנדבו אנשים מסקטורים נוספים.

מיכאל מלכיאור: חשוב שכל מי שלא מתגייס לצבא יתנדב לפחות במשך 2-3 שנים בשירות הלאומי ושיהיו די תקנים לצורך כך.

אסתר בן-דוד: חשוב לקבוע לוח זמנים כי תחילת שנת הלימודים עומדת בפתח.

מיכאל מלכיאור: לכל המאוחר תוך חודש ימים נקבל את הקריטריונים, אבל יתכן שעוד הרבה לפני כן.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה לכולכם.