ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 30, 2006-06-27 13:00

משה שרוני: שלום לכולם.

משה שרוני: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת העבודה בנושא הצעת חוק פיצויים בשל פגיעה ממעשה אלימות הנובע מהסכסוך הישראלי – ערבי (תיקוני חקיקה), התשס"ו-2005.

משה שרוני: משרד המשפטים עורך דין דן אורן, בבקשה.

דן אורן: ובכן אדוני.

דן אורן: מדובר בהצעת חוק שכבר עברה בקריאה ראשונה בכנסת הקודמת.

דן אורן: הרקע להצעת חוק זו הוא רקע ידוע - - -

משה שרוני: שפרעם.

דן אורן: אכן הרקע הוא הפיגוע בשפרעם כפי שאדוני אומר.

דן אורן: זאת אומרת שבמשך השנים היו הצעות חוק לעשות איזשהו תיקון במצב המשפטי הקיים כיוון שבמצב המשפטי הקיים אם יש פיגוע על ידי גורם שהוא עוין למדינת ישראל, מי שפועל לאותן מטרות שעוינות למדינת ישראל אז על פי חוק התגמולים נפגעי פעולות איבה שנחקק בשנת 70, ניתן לקבל מערך של פיצויים והטבות כמו אותו מערך שמקבלים נכי צה"ל אלא שהדבר מבוצע על ידי המוסד לביטוח לאומי.

דן אורן: לעומת זאת במקרה של הפיגוע בשפרעם כיוון שהוא לא בוצע על ידי גורם שהוא עוין למדינת ישראל, אין אפשרות - - -

משה שרוני: אבל הוא עוין לתושבי ישראל.

נאדיה חילו: לפי איזה הגדרה זה "לא עוין", אם הוא ביצע אז הוא עוין.

דן אורן: אני מדבר על המצב המשפטי הקיים.

דן אורן: על פי המצב המשפטי הקיים, יש לקונה שצריך לתקן אותה וצריך לעשות את זה על פי הוראת חוק מפורשת ולכן בעקבות הפיגוע בשפרעם ובעקבות ההנחיה המפורשת של ראש הממשלה דאז מר שרון, פעלנו לתיקון החוק והתוצר נמצא בפני הוועדה כאשר אנחנו מקימים זכאות לפיצוי בשל פגיעה ממעשה אלימות כשהמטרה העיקרית בפגיעה באדם בשל השתייכות למוצא לאומי אתני והתקיים אחד משני תנאים, או שמדובר בפיגוע שנעשה בידי ארגון טרוריסטי דוגמת - - -

משה שרוני: מחתרת.

דן אורן: כך שהוא הוכרז לפי פקודה למניעת טרור או שזה נובע כמו המקרה בשפרעם, מהסכסוך הישראלי – ערבי, וכפי שנאמר בדברי ההסבר, זה לא החוק שמפצה על כל מקרה של גזענות או עברות אחרות כיוון שאין לנו במדינת ישראל חוק שמפצה פיצוי מיוחד מעבר להוראות הכלליות של חוק הביטוח הלאומי, על פיצוי בגין עברה.

דן אורן: יש מדינות שיש להן חקיקה מיוחדת לפיצוי מיוחד בגין נזק שנגרם עקב עברה.

דן אורן: בעקבות שיחה עם נציג משרד האוצר אנחנו מבקשים לתקן איזשהו תיקון בנוסח שיקלע למטרה.

דן אורן: אני מתכוון שנעשה בדומה לתיקון האחרון שנעשה בחוק התגמולים שם נקבע שאם הפגיעה ארעה מחוץ לישראל, כי אז מי שיקבל זה רק אזרח שהוא תושב.

דן אורן: כלומר, יכול להיות מצב של פיגוע על רקע הסכסוך הישראלי ערבי, בחו"ל, אני לא מדבר על ישראל.

דן אורן: ומי שנפגע הוא אדם שהוא אזרח ישראלי אבל הוא שוהה הרבה שנים בחו"ל.

דוד טל: ואם הוא לא הרבה שנים אלא רק יום, יומיים או חודש, זה בסדר?

משה שרוני: זה לא חשוב.

דן אורן: אזרח שהוא לא תושב.

דן אורן: הרי יש הגדרה של תושבות, מרכז חיים, וה פותר את השאלה שמעלה חבר הכנסת דוד טל.

דן אורן: זה לא מופיע בנוסח הכחול.

דן אורן: אנחנו מבקשים להוסיף את התנאי שעכשיו אמרתי לנסח ולהסמיך – כיוון שזה עולה בצורה כזאת אנחנו מבקשים, אם התיקון במהותו מקובל על הוועדה - לנסח את התיקון, להסמיך את היועצת המשפטית לנסח את התיקון ביחד איתנו.

נאדיה חילו: לאיזה תיקון אחרון אתה מתכוון?

דן אורן: אני מתכוון לנפגע מפעולות איבה נגד העם היהודי.

נאדיה חילו: לאיזה סעיף?

דן אורן: אני מתכוון לסעיף 18א.

משה שרוני: זה לא בנוסח שמופיע כאן.

נאדיה חילו: בחו"ל, אדם משתייך למגזר הערבי, לאוכלוסיה הערבית, אז החוק גם מכסה אותו?

נאדיה חילו: כלומר בחו"ל?

נאדיה חילו: אזרח כמוני, כשאני נמצאת בחו"ל ונפגעת מפעולה שמוגדרת פה, דיני כדין חבר הכנסת שנפגע בחו"ל?

דן אורן: כן, כי את תושבת ישראל.

ג'ודי וסרמן: הגדרת "נפגע", פסקה 1 של הגדרת "נפגע" בחוק התגמולים, בחוק הקיים, "נפגע זה מי שנפגע פגיעת איבה והוא אחד מאלה, אחד, אזרח ישראל או תושב ישראל" זאת אומרת, או שהוא אזרח או שהוא תושב, "לרבות תושב ישראל באזור, בין שיפגע בישראל ובין מחוץ לישראל".

ג'ודי וסרמן: זאת אומרת כרגע המצב הוא שלפי הגדרה קיימת אזרח או תושב שנפגע בישראל או מחוץ לישראל הוא מכוסה.

ג'ודי וסרמן: זאת אומרת, מה שאתם מציעים כאן שהתיקון החדש יחול בצורה מצומצמת יותר.

ג'ודי וסרמן: זאת אומרת, כשזה קורה בחו"ל אבל רק לגבי אזרח ישראל ולא לגבי תושב ישראל.

ג'ודי וסרמן: זו לא התאמה למצב הקיים זה צמצום.

דן אורן: זה דומה לתיקון שנעשה לגבי - - -

משה שרוני: אני רוצה לדעת למה רוצים לצמצם את זה?

משה שרוני: אני רוצה לשמוע את האוצר.

הרן לבאות: קודם כל המטרה היא לא לצמצם, אנחנו פה בחדר כדי להרחיב.

הרן לבאות: שנהיה בקונטקסט הנכון, לא מדברים על צמצום של שום דבר.

הרן לבאות: המצב החוקי הקיים ימשיך גם אחרי התיקון הזה להתקיים כמו שהוא היום בדיוק על האוכלוסייה שהוא מתקיים היום.

הרן לבאות: מעבר לזה נעשה תיקון מרחיב – הוא בעצם מתקן איזשהו מצב לא כל כך סביר שיש היום בחוק – ואומר, והיה ויש מחתרת יהודית או ארגון יהודי שפוגע בערבי, עד היום בחוק זה לא עונה על ההגדרה שאדם פוגע פגיעה שפוגעת במדינת ישראל ומכוונת כנגד מדינת ישראל.

הרן לבאות: אז את זה רוצים לשנות ובעצם להגיד, כן, זה כן פוגע - - -

משה שרוני: אתם רוצים להרחיב את זה לגבי כל אזרח ישראלי נקודה.

הרן לבאות: זה קיים כבר היום בחוק.

הרן לבאות: אזרח ישראלי קיים כבר היום בחוק.

הרן לבאות: אבל במקרה שהרגע הזכרתי הערבי הוא אזרח ישראלי והוא עדיין לא יקבל כי זה לא עונה להגדרה של נפגע באיבה ובפעולת איבה.

הרן לבאות: אז אנחנו רוצים לשנות את זה ולהגיד - - -

משה שרוני: התיקון שאתם רוצים לתקן נובע מהסכסוך הישראלי-ערבי נקודה.

משה שרוני: זו ההגדרה המדויקת?

משה שרוני: לא יכולים לשנות אותה?

הרן לבאות: אדןני היושב ראש, ההגדרה הזאת היא הגדרה מאוד רחבה.

הרן לבאות: הסכסוך הישראלי ערבי.

הרן לבאות: זה בעצם הכנסה של להגיד, אוקי, אנחנו ניתן גם פיצוי, כלומר, מדינת ישראל תיתן פיצוי לנפגע שנפגע שפגיעתו נובעת מהסכסוך הישראלי ערבי.

הרן לבאות: אני אומר מה כתוב פה בתיקון החוק.

הרן לבאות: זה עונה על הצורך לפצות גם ערבים שנפגעו על ידי יהודים שהיום הם לא זכאים לפי החוק.

ג'ודי וסרמן: אבל מה אתה רוצה לצמצם?

הרן לבאות: אני אסביר מה אני רוצה לעשות.

הרן לבאות: אני לא רוצה לשנות שום דבר, אני רוצה רק לגבי המקרה הזה של מי שנפגע, לפי בי"ת, כתוצאה מהסכסוך הישראלי ערבי, זאת אומרת, בהגדרה הרחבה החדשה שתיכנס לחוק, תחול רק על אזרח ישראלי שבעת הפגיעה גם היה תושב ישראל.

הרן לבאות: אני מבהיר, זה שהוא היה תושב ישראלי לא שם אותו בגבולות מדינת ישראל בלבד אלא שם אותו גם, נניח אם הוא סטודנט בארצות הברית והוא נפגע, הוא עדיין יהיה זכאי כי את מרכז עולמו הוא לא העביר לארצות הברית.

הרן לבאות: יש מבחן תושבות, מה שנקרא, ולכן הוא יהיה זכאי.

הרן לבאות: או אדם שהוא במסגרת עבודתו, נניח נתנו את הדוגמא, ראש עירייה ערבי שנסע, וחס וחלילה יהודי פגע בו על רקע הסכסוך היהודי ערבי, הוא עדיין יהיה, לפי הגדרה שלנו - - -

משה שרוני: זכאי.

דן אורן: הוא יהיה זכאי.

דן אורן: מי לא יהיה זכאי?

דן אורן: אזרח ישראלי שחי בארצות הברית 20 שנה, 30 שנה, הוא לא גר בישראל, הוא לא משלם מיסים בישראל, הוא חי שם 30 שנה - - -

אריה אלדד: יהודי או ערבי, נכון?

דן אורן: כן, יהודי או ערבי.

דן אורן: אין פה בכלל הבדל בין יהודי לערבי.

דן אורן: רק לגבי סעיף ב' הסכסוך הישראלי ערבי - - -

ג'ודי וסרמן: תראה, אם אנחנו מדברים על ערבי שפגע ביהודי אנחנו לא צריכים את תיקון החוק, זה מוכר מכוח ההגדרה היום - - -

הרן לבאות: לא נכון, אני לא מסכים איתך בכלל.

אריה אלדד: אבקש להבין אם התיקון שאתה מציע אומר למשל שיהודי שהוא אזרח ישראל אבל ירד מהארץ לפני עשרים שנה והוא תושב בניו יורק ולא תושב ישראל, הוא אזרח ישראל, והוא נפגע כתוצאה מפיגוע של ערבי בניו יורק על רקע לאומני.

אריה אלדד: הוא יהיה זכאי לפי זה?

הרן לבאות: כן.

הרן לבאות: לפי החוק הקיים אם המקרה שתיארת קרה כבר ואנשים קיבלו זכאות.

הרן לבאות: מה הבחינה המשפטית שנעשתה בשביל להתאים את זה לחוק?

הרן לבאות: בדקו, האם האדם השתייך לארגון טרור או לא, וגם אם הוא לא השתייך לארגון טרור האם הייתה לו זיקה כלשהי?

הרן לבאות: האם בכוונתו היה לפגוע במדינת ישראל בפיגוע הזה?

הרן לבאות: כלומר זה היה פיגוע במומבסה או פיגוע בסיני לצורך העניין.

הרן לבאות: ועל כן, לאחר הבדיקה הזאת אושרו מקרים לא מעטים של אזרחים – גם אם זה היה ערבי והוא היה נפגע בפיגוע הזה הוא גם היה זכאי – כי גם בארץ הוא זכאי.

הרן לבאות: אם חס וחלילה יתפוצץ אוטובוס ונמצאים בו גם יהודים וגם ערבים, שניהם זכאים לפי החוק היום.

וילמה מאור: גם אם מרכז חייו לא בארץ.

הרן לבאות: כי זה ארגון טרור שפועל כנגד ישראל והוא לא מבחין בין יהודים ובין ערבים ופוגע בהם.

הרן לבאות: וגם בחוק היום הוא זכאי וגם בחוק מחר הוא יהיה זכאי, לא משנה אם זה בארץ או בחו"ל.

הרן לבאות: אבל כאן יש הרחבה - - -

משה שרוני: כמו במסעדת מקסים.

הרן לבאות: נכון, שניהם זכאים, גם זה וגם זה.

הרן לבאות: אבל פה אנחנו מרחיבים מעבר לזה.

הרן לבאות: אנחנו עוזבים את הגדרת הארגון טרור, עוזבים את הגדרת "כנגד ישראל", כל אלה כבר לא רלוונטיים.

הרן לבאות: אנחנו מרחיבים רק להגדרה מאוד רחבה שעד היום קצת קשה לי להבין אותה שאומרת "הסכסוך הישראלי ערבי".

הרן לבאות: ואני אומר, אם אני מרחיב עד כדי כך אני חושב שהפיצוי יצטרך להינתן לישראלים שמשלמים מיסים, שחיים בישראל והם תושבים ישראלים.

נאדיה חילו: אני מבקשת לשאול אותך משהו, נציג האוצר, ותענה לי, אל תיתן עוד פעם את הסוגיה הפנימית כי הסוגיה הפנימית פנים ישראל על פי ההצעה של החוק ועל פי מה שקראתי מסתמנת שוויוניות בעניין לאור המקרה שהיה בשפרעם.

נאדיה חילו: אני רוצה שתבהיר לי לגבי התייחסות בחו"ל.

נאדיה חילו: ושאל פה חבר כנסת שאלה וקיבל תשובה.

נאדיה חילו: ואני שואלת את אותה שאלה לגבי אזרח ערבי שהוא כבר לא תושב.

נאדיה חילו: האם דינו – לפי מה שאני שומעת מהיועצת המשפטית אז זה לא – אם כבר עושים תיקון אתה לא יכול במצב מסוים פנים לעשות את השוויון ובצדק כי צריך להתייחס, אם זה מקרה מבחינתי ערבי יהודי נפגע מפעולת טרור או פעולת גזענות או פעולה X או Y, צריך לפצות אותו.

נאדיה חילו: במקרה שהיה בשפרעם וצריך גם להגיד מילה לגבי הסוכנות פה שנכנסה, זה מתחייב מהדיון שפה לא היה פיצוי.

נאדיה חילו: אני במקרה מכירה את המשפחות שם והסוכנות היהודית עשתה צעד חריג מאוד שאפשרה ונתנה את הפיצוי אפילו מהקופה של הסוכנות וצריך לציין את זה בחיוב.

נאדיה חילו: הבעיה שלי היום שאני לא מבינה ויש סתירה בין מה שאתה אומר לבין מה שאני שומעת מפה, לגבי אותם המקרים של שני אנשים שהם תושב אזרח, אזרח תושב או כזה, אחד ערבי, אחד יהודי עם אותו חתך זמן, נמצאים בחו"ל על אותו בסיס של פעולה, האם ההתייחסות היא שוויונית?

נאדיה חילו: זאת השאלה.

הרן לבאות: נקודת המוצא שאני יוצא ממנה היא שגם יהודי שנפגע בחו"ל והוא לא תושב ולא אזרח וזה לא משנה גם אם הוא תושב וגם אזרח, שנפגע בחו"ל על ידי פלוני אלמוני, לא יהיה זכאי.

הרן לבאות: הוא יהיה זכאי רק אם יצליחו להוכיח שזה נעשה כנגד ישראל, אם יצליחו להוכיח שזה נעשה על ידי ארגון טרור או על ידי מישהו שיש לו זיקה לארגון טרור וכו'.

הרן לבאות: זאת אומרת שגם היהודי לא יהיה זכאי.

נאדיה חילו: הקבלה של מאה אחוז כששני הנפגעים שונים, האם ההקבלה בהתייחסות היא דומה או שונה?

נאדיה חילו: תענה לי רק על זה, אני לא רוצה הסבר.

הרן לבאות: למיטב הבנתי כן.

הרן לבאות: אם היום היהודי לא מקבל והערבי לא מקבל, מחר היהודי והערבי שניהם יהיו זכאים רק במידה והם תושבים, לדרגת הסכסוך הישראלי ערבי.

הרן לבאות: זאת ההבנה שלי של החוק.

ג'ודי וסרמן: אני רוצה לתת שתי דוגמאות.

ג'ודי וסרמן: דוגמא אחת של יהודי בניו יורק נפגע על ידי ארגון עוין למדינת ישראל שנובע מהסכסוך הישראלי ערבי, שאפשר להכניס אותו להגדרה הראשונה של פעולת איבה, אפשר להכניס אותו גם להגדרה החדשה.

ג'ודי וסרמן: הוא יהיה זכאי?

ג'ודי וסרמן: הוא לא תושב.

הרן לבאות: היה פיגוע כנגד מדינת ישראל במדינה זרה - - -

ג'ודי וסרמן: לא כנגד מדינת ישראל.

ג'ודי וסרמן: ארגון עוין למדינת ישראל פגע ביהודי בחו"ל והוא לא תושב ישראל הוא רק אזרח ישראל, הוא יהיה זכאי כי הוא יכול להיכנס או להגדרה הקיימת או להגדרה - - -

דוד טל: כשאל קעידה פוצץ את התאומים, היה שם ישראלי ולא קיבל.

הרן לבאות: המקרה היחיד שאני מכיר כזה שהגיע לפתחנו היה המקרה של הפיגוע בתאומים - - -

ג'ודי וסרמן: זה לא היה נגד מדינת ישראל ולכן זה לא - - -

הרן לבאות: אבל הוועדה החליטה שכן.

ג'ודי וסרמן: אבל אני אומרת מה שמוצג.

ג'ודי וסרמן: ארגון יצא עם הצהרה, הוא עשה את זה בניו יורק כנגד יהודים - - -

נאדיה חילו: אתה בורח מהתשובה - - -

משה שרוני: אני רוצה לשמוע התייחסות ממשרד המשפטים.

דן אורן: מה שאנחנו אומרים כאן, כעיקרון החוק הנוכחי מזכה, כפי שאמרה היועצת המשפטית, גם אזרחים של מדינת ישראל שהם לא תושבים, שהם לא גרים כאן במרכז החיים שלהם.

דן אורן: אלא שכאן מדובר, כפי שאמר חברי מהאוצר, מדובר כאן בהרחבה.

דן אורן: במקרה האחרון שעשו הרחבה של החוק שזה היה דווקא לגבי נפגע מפעולות איבה נגד העם היהודי, כי אז התנאי היה באמת תושבות.

דן אורן: זאת אומרת מרחיבים במקום מסוים ומצמצמים במקום אחר.

דן אורן: יכול להיות, אני אומר עכשיו משהו שחורג מהדיון הזה, שצריך לעשות חושבים בכלל לגבי כל החוק הזה ולסייג את תחולתו לגבי אך ורק אזרחים שהם תושבים או מי שנכנס לישראל כדין.

דן אורן: אני מודה שזה לא החוק רק מה שאני אומר זה שבאותם מקרים שלאחרונה הרחיבו ואמרו, לא רק פגיעה על ידי ארגון שעוין למדינת ישראל, אמרו גם פעולת איבה נגד העם היהודי, אז דרשו, התנו שמדובר באזרח שהוא תושב.

משה שרוני: חבר כנסת אלדד, בבקשה.

נאדיה חילו: אני לא קיבלתי תשובה על השאלה שלי.

דן אורן: אני רוצה לומר דבר נוסף.

דן אורן: אנחנו עוסקים בחקיקה הזאת הרבה שנים.

דן אורן: יש פה מורכבות, מבחינתנו המקצועית אנחנו רוצים לקדם את החקיקה ולהביאה לידי גמר.

דן אורן: מצד אחד היינו שמחים אם הוועדה הייתה מאשרת לקריאה שנייה ושלישית היום, אבל אם יש שאלות שעולות בוועדה, אנחנו בהחלט, גם מחובתנו, מוכנים לברר אותן ולעשות צדק עם הנושא כך שההחלטות של כולנו כאן והעמדות של כולנו כאן לא תהיינה חפוזות יתר על המידה.

משה שרוני: אני רוצה להגיד לך דבר אחד, כל ההגדרות לא ברורות, מעורפלות, כל הדברים.

משה שרוני: עד שלא תעשו את התיקונים ואת ההגדרות שנבין אותן בצורה ברורה, לא נדון בוועדה.

אריה אלדד: אני רוצה להצטרף לדעתך, כששמעתי את החוק במליאה הוא נראה לי פשוט, אולי אפילו צודק.

אריה אלדד: כי הוא נולד באמת אחרי אירוע שפרעם שבו נראה שיש לקונה בחוק ואין איך לעשות צדק עם נפגעים.

אריה אלדד: אני מסכים שלכתוב בחוק דברים כמו "הסכסוך ישראלי ערבי" - - -

משה שרוני: זה מה שאני טוען שלא צריך להיות.

אריה אלדד: זה מוקש.

אריה אלדד: להגיד ארגון שמתנגד לקיומה של המדינה זה עוד מוקש.

אריה אלדד: אני מכיר היום יהודים, לצורך העניין השייכים לימין הקיצוני ששוללים את קיומה של מדינת ישראל.

אריה אלדד: מה שהם עושים יבוא עכשיו- לכלל איזה גדר זה ייפול?

אריה אלדד: החוק לפיצוי נפגעי פעולות איבה שהיה באמת חוק מהבטן וחוק אינטואיטיבי שהטרור פגע בהמוני יהודים על רקע הסכסוך ובא לתת להם, אני גם לא יודע מה הבסיס המוסרי שלו.

אריה אלדד: כלומר לצורך העניין, למה חייל שנפגע במלחמה הוא נכה מסוג אחד?

אריה אלדד: אזרח שנפגע באוטובוס הוא נכה מסוג אחר ואדם שהלך ברחוב ונפלה עליו קורה מבניין הוא נכה מסוג שלישי?

אריה אלדד: אני מבין את האמוציות שקשורות לזה - - -

דן אורן: אפשר רק להגיד ששני המקרים שאדוני דיבר עליהם הם שווים כעיקרון לפי החוק.

דן אורן: זאת אומרת, התפיסה של חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה היא תפיסה שאומרת שכיוון שהמדינה נמצאת במצב של מלחמה, בין אם אתה נשלח למלחמה כחייל ובין אם אתה במצב של מלחמה אפילו כתייר שנכנס כדין, מגיע לך פיצוי שחורג מהרמות הרגילות של הביטחון הסוציאלי.

דן אורן: ניסינו לתרגם את תחושת אי הצדק שקיימת על רקע המצב הקיים לנוסחאות של חקיקה, זה לא פשוט, אני מודה.

דן אורן: אנחנו מוכנים לדון בזה שוב.

דן אורן: לדעתי כמעט הגענו לטוב ביותר מבחינת ניסוחים משפטיים בחקיקה אבל בהחלט נדון קצת יותר לעומק בעמדת משרד האוצר וננסה להבין.

אריה אלדד: אני רוצה להצטרף לעמדתו של היושב ראש ולבקש שיחזרו אלינו - - -

משה שרוני: נציג משרד המשפטים, אני רוצה להגיד לך דבר אחד, לא צריך תמיד להסכים עם משרד האוצר.

דן אורן: אדוני היושב ראש, תאמין לי שאני מסכים אתך.

משה שרוני: חבר הכנסת טל, בבקשה.

דוד טל: אדוני היושב ראש, קודם כל אני מצטרף לדעתך מפני שאני כתבתי את הדברים עוד לפני שדיברת.

משה שרוני: קראתי.

דוד טל: אני רוצה לומר, כפי שאמר גם חבר הכנסת אלדד שאם אתם באים להרחיב את זה, עד עכשיו היה שאם אדם נפגע מפעולות טרור מערבים אז יש לו את הפיצוי.

דוד טל: עכשיו יכול להיות מצב הפוך מה שלא היה בחוק ואת זה אתם רוצים להרחיב, זו הרחבה שעליה מדבר כל הזמן נציג האוצר, על כך שאם יהיה ערבי שיפגע מפעולות של יהודים, גם הוא יהיה זכאי בתנאי שהוא אזרח ישראלי.

נאדיה חילו: זה בסדר.

דוד טל: אני חושב שאין כאן בעיה מבחינת החברים.

דוד טל: הבעיות יכולות להתעורר על אנשים שנמצאים בחו"ל שהם תושבים או לא תושבים.

דוד טל: החלפתי כמה מילים עם נציג האוצר כאן כמי שמכיר את המקרה המפורסם שהגיע גם לפתחי, ואני חושב שהצעתי גם הצעת חוק בזמנו שלא עברה, על המקרה של התאומים.

דוד טל: אל קעידה היה ארגון עוין למדינת ישראל והוא רצה את האימפריאליסטים הרשעים שם להרוג וגם את הציונים, ובגלל הסכסוך הישראלי ערבי הוא עשה מה שהוא עשה בתאומים ומה לעשות?

דוד טל: היו שם גם יהודים אזרחי מדינת ישראל והם לא היו זכאים.

דוד טל: לא היו זכאים לא לפיצוי כזה ולא לפיצוי אחר.

דוד טל: כפי שזה התגלגל הגענו גם לפתחם של אנשי האוצר.

דוד טל: אני לא יודע אגב אם החוק עבר או לא אבל בכל אופן יש לנו את הבעיה הזאת ואני סבור שיהיה נכון אם דן אורן ייקח את החוק הזה ויראה מה ניתן עוד לעשות בו כדי שיהיה יותר פשוט, יותר מושת ופחות מסובך.

דוד טל: יכול להיות שכל העסק הזה מסובך - - -

דן אורן: יכול להיות שהפיתרון הוא לסייג את זה בכלל.

אריה אלדד: יכול להיות שזה פיתרון מדיני.

משה שרוני: הפיתרון יהיה כזה, כל חברי הוועדה מסכימים, אנחנו דוחים את הדיון עד שלא תביאו לנו הגדרות ברורות ותיקון בצורה ברורה ביותר, ואני חושב שהניסוח על הסכסוך ערבי ישראלי לא מקובל על חברי הוועדה, תצטרכו למצוא ניסוח מתאים לנושא זה.

משה שרוני: תודה רבה, הישיבה נעולה.