ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 9, 2006-06-21 09:30

זבולון אורלב: שלום לכולם.

זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ה ישיבה השנייה של ועדת המדע בחדר החדש.

זבולון אורלב: בשעה 10:00 תגיע לכאן יושבת ראש הכנסת עם מנכ"ל הכנסת ואנחנו עושים חנוכה חגיגית של החדר החדש, שאין בו עדיין התקנים מדעיים טכנולוגיים, עובדים על זה, אני מקווה שזה יהיה בהקדם האפשרי.

זבולון אורלב: אני מראש מתנצל שנעשה עשר דקות הפסקה.

זבולון אורלב: אגב, יושבת ראש הכנסת היתה היושבת ראש המייסדת של הוועדה הזאת.

זבולון אורלב: נעשה לה כמה הפתעות.

זבולון אורלב: לכן נעשה הפסקה בשעה שהם יגיעו.

זבולון אורלב: הישיבה היום היא ישיבה לציון היום הבין-הלאומי למרות שהוא חל ב- 17 במאי, אבל ב-17 במאי לא היתה קיימת ועדה, ולא ניתן היה לציין זאת.

זבולון אורלב: מכיוון שלא מדובר באתרוגים אחרי סוכות, אז קיבלנו היתר לעשות היום ישיבה, כמו פסח שני.

זבולון אורלב: כידוע, בעצרת הכללית של האו"ם התקבלה החלטה על יום בין-לאומי לציון חברת המידע מתוך מטרה להגביר את המודעות בדבר האפשרויות של מידע וטכנולוגיות תקשורת יכולות לספק לחברה, לשפר את איכות החיים, להעלות את רמת החיים ולהשיג רווחה טובה יותר לאזרחים.

זבולון אורלב: זאת אנחנו נעשה היום.

זבולון אורלב: אני מבקש – סדר הדיון יהיה כזה שאני כבר ביקשתי מאיציק כהן, סגן בכיר לחשב הכללי ויו"ר הוועדה העליונה לתקשוב וטכנולוגיות מידע לפתוח.

זבולון אורלב: אחריו אבקש מאילן מאור – נמצא פה – מנהל המחלקה הכלכלית גימ"ל – מה זה?

אילן מאור: זה שם מאוד ביורוקרטי.

אילן מאור: אסיה-פסיפיק.

זבולון אורלב: איך זה מתקשר לגימ"ל?

אילן מאור: יש מחלקה ראשונה, שנייה, שלישית.

אילן מאור: קוראים לזה המחלקה לכלכלה אסיה-פסיפיק.

זבולון אורלב: אחרי אילן מאור ידבר ד"ר אמיר עציוני, נשיא ארגון האינטרנט הישראלי.

זבולון אורלב: אז נפתח הדברים לדיון.

זבולון אורלב: מרכז המידע והמחקר הניח את הניירות הקודמים שהיו לפנינו.

זבולון אורלב: מי שרוצה עוד אינפורמציה, מצויים במסמכים.

זבולון אורלב: איציק, בבקשה.

איציק כהן: בוקר טוב לכולם.

איציק כהן: ברשות

איציק כהן: כם רוצים לאחל בהצלחה ליו"ר החדש.

איציק כהן: כולנו תקווה שהוא יהיה יותר נינוח מהקודם, יעשה עבודה כמוהו מבחינה טכנית אבל קצת בהרגשה יותר נינוחה.

איציק כהן: הוועדה הזאת עברה מספר תלאות לגבי יישום המלצות.

איציק כהן: אל"ף, נעשה את זה חגיגית.

איציק כהן: שיהיה בהצלחה, יש לנו הרבה מה לעשות כאן.

איציק כהן: אם אומרים יום המידע הבין-לאומי, בוא נתחיל מהסוף להתחלה.

איציק כהן: אנחנו ישבנו בשבוע שעבר עם עוזרי ראש הממשלה הנוכחי, אמרנו שיש מירוץ שליחים שחייבים להמשיך אותו.

איציק כהן: ראש הממשלה הקודם, שיהיה בריא, מר אריאל שרון, מינה חברה בין-לאומית לחברת המידע.

איציק כהן: במרץ פג התוקף של הוועדה הזו.

איציק כהן: הרבה מהנוכחים כאן, חברי הוועדה, עשו עבודה מאד טובה.

איציק כהן: ראש הממשלה הנוכחי שלח את עוזריו להתעניין במה שעושים, וכנראה שזה הולך לקרום עור וגידים, הוועדה הבין-לאומית לחברת המידע החדשה הולכת לקרום עור וגידים עם נטייה שלנו שזה יהיה כפוף למשרד ראש הממשלה.

איציק כהן: אנחנו חושבים שאין סיבה בעולם - ואני בתור איש משרד האוצר שמלווה טכנולוגיית המידע, בתור מע"ץ של טכנולוגיות המידע, – לא בטוח ולא חושב ולא מאמין שהמקום הטבעי צריך להיות במשרד האוצר, בזמנו העבירו את זה ממשרד המדע אלינו.

איציק כהן: אנחנו חושבים שהיום זה צריך להיות במשרד ראש הממשלה ברמה הגבוהה ביותר, ולדעתי הוועדה שלך, אדוני היושב ראש, צריכה לקחת חסות על הוועדה הזאת.

זבולון אורלב: זו ועדה ממשלתית או ועדה ציבורית?

איציק כהן: זו הכלאה - ממשלה וציבור.

איציק כהן: אין לה תקציב.

איציק כהן: היא ועדה של מתנדבים, ועדה שהרבה אנשים פה בחדר שותפים לה.

איציק כהן: רובם אנשי ציבור, אנשי אקדמיה.

איציק כהן: לדעתי זה נושא חשוב מאוד שאתה בתור יו"ר הוועדה תיקח את זה, אל"ף, לתת את המטרייה הנכונה, שנהיה מסונכרנים, שלא יקרה שיד ימין לא יודעת מה יד שמאל עושה.

איציק כהן: יש כאן מטרות מאוד רציניות.

איציק כהן: לדוגמא- הוועדה האחרונה החליטה 4 החלטות, ההבדל הוא שהוועדה הזו כן עשתה הדברים.

איציק כהן: משימה ראשונה שעשינו, זה גם שייך למידע ושייך לכל שכבות הציבור - עשינו פרוייקט שנקרא חרדים לעבודה, ולא חרדים מעבודה.

איציק כהן: עשינו את זה בשיתוף ה "ג'וינט", בשיתוף ביתר עלית, מודיעין עלית, העסקנו חרדיות תקופות עבודה ולתפוקות עבור הממשל הזמין של מדינת ישראל.

איציק כהן: מועסקות היום קרוב ל-100 נשים חרדיות מהאזורים האלה לכיוון של מערכות המידע, לא בתוך הממשלה אלא לטובת הציבור.

איציק כהן: דבר שני שעשינו, ולא כל כך הצלחנו – אנחנו חושבים שהפער הדיגיטלי כאן הוא נקודה מאוד חשובה, אנחנו המלצנו תחת ועדת ביקורת המדינה ותחת ועדת ביקורת של משרד האוצר שלעשות, להעביר החלטה שאומרת שצריך לעשות איגום משאבים של כל הגופים שתומכים בנושא בעניין הפער דיגיטלי.

איציק כהן: לא ייתכן שיש להב"ה, ויש תפוח, ויש רש"י, ויש בראשית, ויש עולם ומלואו, העברנו מסמך כזה גם לוועדת ביקורת המדינה, גם לשר האוצר, וגם מעבירים את זה לראש הממשלה, שלדעתנו צריך להיות איגום משאבים, ואיגום משאבים –מובן מאליו שצריך להיות מלווה או במשרד ראש הממשלה, או דרכך בתור יושב ראש.

איציק כהן: לא ייתכן שאנחנו באים לאזורים שאנחנו פתאום רואים שבשכונה ל' או א' יש שני גופים שעוזרים, אחד תפוח - -

זבולון אורלב: הגורם שיש לו הכי הרבה מחשבים זה מערכת החינוך.

איציק כהן: במפורש.

איציק כהן: אנחנו הולכים לשבת השבוע עם מקבלי החלטות במשרד האוצר, ולדעתנו צריך להעביר את זה לרשויות מקומיות או להעביר את הנושא הזה למשרד החינוך, כי לא ייתכן שיש עשרות אלפי מחשבים במשרד החינוך אחר הצוהריים, שבגלל שומר או תלות בהיסעים המחשבים האלה לא מנוצלים.

איציק כהן: זה חבל.

איציק כהן: כי יש הרבה מידע בנושאים האלה.

איציק כהן: אז אני אומר:

איציק כהן: הנושא של הפער הדיגיטלי ואיגום משאבים – יש לנו מחקרים בנושא הזה.

איציק כהן: אנחנו חושבים שהוועדה הזאת צריכה ללוות אותנו בקטע של איך ליזום וליצור איגום משאבים, כי לא ייתכן להמשיך לעבוד כך.

זבולון אורלב: יש פה מישהו מהשלטון המקומי?

איציק כהן: רון נחמן גם בדעה הזאת.

זבולון אורלב: יש לו עוד כמה דעות בעניין הזה.

איציק כהן: אדוני היושב ראש, אני חושב שאתה צריך לקחת השרביט בנושא הזה ופעם אחת להזיז אותו.

איציק כהן: כל פעם אומרים עוד שנה, ממשיכים בפרוייקט הזה, ואז המחשבים נעצרים.

איציק כהן: וכאן המחשבים כבר ממודל ישן, וכל הנושא הזה, וחבל, כי כל אחד עושה בפני עצמו עבודה יפה, אבל אף אחד לא מדבר עם השני, אין משהו משותף, ממציאים הגלגל מחדש בכל מקום.

איציק כהן: אני לא רוצה להזכיר שר מסוים שהיה במשרד האוצר ואמר: אני רוצה לדבר על ילד מתוקשב.

איציק כהן: מה זה ילד מתוקשב?

איציק כהן: - -

זבולון אורלב: הרקע היה מחנות בתוך המפלגה שלו.

איציק כהן: אני יודע, אבל אני מנוע מלדבר על זה.

איציק כהן: בגלל זה אני עכשיו על המוקד כל הזמן, כי פיטרנו חצי מהאנשים.

איציק כהן: שר האוצר בין האחרונים, אמר: נהווה דגם של ילד מתוקשב.

איציק כהן: מה הכוונה?

איציק כהן: -לקחת אחד הדברים הכי רציניים, להגדיר מה זה ילד מתוקשב, מה צריך לדעת בגיל 3, 4, 5, עד גיל 18, כאשר המטרה היא שבגיל 18 הוא יהיה איש הייטק, טכנולוגיה, לא לו-טק, לא כפר ורדים אלא משהו של הייטק רציני.

זבולון אורלב: אגב, בית ספר הזה עומד להיסגר.

איציק כהן: אז זה הוא, אפשר להפעיל אותו עוד פעם.

איציק כהן: הכוונה לילד מתוקשב.

איציק כהן: אני חושב שזו הצורה הטובה ביותר, כי זה רעיון מאוד טוב, החברה או אלה שיתמכו בנושאים של פער דיגיטלי יקבלו תשלום רק בגין וואוצ'ר שיש אצל הילד, ורק אחרי שהוא יעבור בחינות, רק אחרי שהוא יעבור לשלב הבא, החברה תוכל לקבל את התשלום שמגיע לה.

איציק כהן: זו שיטה טובה, כי עם כל הכבוד לפרוייקטים, לפעמים זה בתור בייבי סיטר, אכסניה, אנשים לאו דווקא עם פער דיגיטלי, משתמשים בדברים.

איציק כהן: זה טוב, אבל לא מספיק טוב.

איציק כהן: אנחנו חושבים שזה צריך להיות יותר טוב ויותר סגור בנושא.

איציק כהן: הדבר השלישי שעשינו זה הכרה עולמית , מה יותר מאשר יום המידע הבין-לאומי שצריך לדבר על הנושא?

איציק כהן: יושבים כאן חבר'ה שאפשר להצדיע להם, כמה ממשרד החוץ, מכון הייצור וכל השותפים שהיו.

איציק כהן: אנחנו לאחרונה אירחנו כאן את רוסיה, נציגי רוסיה, קניה, תאילנד, אוסטרליה, זמביה, אתיופיה, בסוף החודש אנחנו הולכים להקים בית ספר לממשל זמין.

איציק כהן: זאת אומרת, מי שוקב אחר הפעילות שלנו, במשותף עם משרד החוץ ומכון הייצור וכל הגורמים השותפים – ספקים וכל השאר, ורואה – עיני העולם נשואות לקטע של "כי מציון תצא תורה", אמיתי, לא בתור סיסמה.

איציק כהן: כנראה שיש כאן משהו או פרוייקטים שזה סמן ימני לעולם כולו, לא בגדר טכנולוגיה אלא בגדר השיטה, ההתארגנות להבדיל ממה שאנחנו עושים בפער הדיגיטלי, ובאיך עושים הדברים בשיתוף כל המשרדים, יוצא מצב שכל המשרדים משתפים פעולה ולוקחים טכנולוגיית מידע שאנחנו רק המע"ץ, אנחנו חשב כללי, מע"ץ – אנחנו יוצרים את הכבישים, את השבילים, ואת כל נימי הדם למערכות.

איציק כהן: כל משרדי הממשלה משתפים פעולה, כולם מרוכזים תחת כותרת אחת, תחת שער אחד: gov.il, שדרכו אפשר לעשות כל עבודה בכל הממשלה.

איציק כהן: זה גם באנגלית, גם בעברית, גם ברוסית, כשהיום יש מהפך.

איציק כהן: המהפך אומר שהאזרח נכנס ל: gov il, והוא יכול לראות את כל התפוקות, כל מהלך החיים, כל סיטואציה שהוא נכנס אליה, לא עלינו אם פטירה, גירושין או הפוך: לידה – ממהלך החיים, פתיחת עסק, רואה בתוך העסק.

זבולון אורלב: מה הוא יכול לראות?

זבולון אורלב: לא הבנתי.

איציק כהן: לדוגמה - משפחה שנולדת – נכנסים לביטוח לאומי, נרשם, רישום במשרד הפנים, אתה קורא - -

זבולון אורלב: הרישום דרך מרכב"ה?

זבולון אורלב: דרך gov il?

איציק כהן: כן.

איציק כהן: יש תוכנית מרכב"ה.

איציק כהן: זה תוכנית של הכל, של 5 השכבות.

איציק כהן: ה- gov il זה השער שדרכו אתה יכול להגיע לכל הדברים.

איציק כהן: לידה – כולל הזכויות של האם היולדת , מתי ואיך מגיע לה, וכל השאר.

זבולון אורלב: האדם לא צריך יותר להגיע לסניף ביטוח לאומי?

זבולון אורלב: מי שהגיע לגיל 65, צריך להגיש בקשה לקצבת זקנה, הוא נכנס - -

איציק כהן: כל תהליך עבודה הזה מוכן, כאשר יש בעיה אחת של חתימה דיגיטלית.

איציק כהן: כאן יש שאלה של ועדת החוקה, חוק ומשפט שישבה כאן בשבוע שעבר, ומישהו שלא אזכיר את שמו, אמר לא צריך את זה עכשיו כי זה מיותר, מי אלה במשרד האוצר שיעשו זאת, זה לא הדיון עכשיו.

איציק כהן: זה נעצר בוועדה.

זבולון אורלב: עדיין באותם מקומות שצריך חתימה אישית, אתה לא יכול להשלים המהלך - -

איציק כהן: לא, פרט לשני גורמים – בית משפט שאימץ את החתימה הדיגיטלית ועשה את זה עבור כל עורכי הדין.

איציק כהן: כל עורכי הדין, 20 אלף במספר, קיבלו את הנושא הזה, ואנחנו בפנים הממשלה לגבי ספקי הממשלה.

איציק כהן: נותנים להן היום כרטיס חכם, חתימה דיגיטלית.

זבולון אורלב: אבל האזרח הרגיל שצריך לקבל שירות מהמדינה ולחתום – עדיין אי אפשר - -

איציק כהן: לרשום ילד - כן.

איציק כהן: אבל לקבל את החומר מביטוח לאומי חזרה – צריך להגיע לסניף.

איציק כהן: יש כאן רק מגבלה אחת.

איציק כהן: בועז דולב, שנכנס עכשיו, ושניסה להעביר בשבוע שעבר את הקטע של חתימה הדיגיטלית- הוא האיש של פרוייקט ממשל זמין.

איציק כהן: הוא יוכל לתת סקירה איפה הדברים נמצאים.

בועז דולב: אנחנו הגענו לישיבה של וועדת החוקה, חוק ומשפט, בעצם למעלה מ-7 חודשים מחכה לנו האופציה לתת לכל אזרח אפשרות לקבל הביתה דואר אלקטרוני במקום דואר בתיבת הדואר או דואר רשום בסניף הדואר, שהממשלה תוכל לשלוח לו, אם הוא מבקש דואר אלקטרוני.

בועז דולב: אחרי שנות דור הממשלה הגיע למצב שהיא יכולה לעשות זאת.

זבולון אורלב: לקבל - - ממס הכנסה?

איציק כהן: אדם שמשלם במע"מ, או לרשות הדואר, או לבנק הדואר, או שדרך אינטרנט, - זה .

בועז דולב: לפי בדיקה שעשינו, יש בסביבות 30 אחוז מהאוכלוסייה שהיתה שמחה לקבל דואר רשום לתיבת הדואר האלקטרוני, ולא לעמוד בתור שעה וחצי בסניף הדואר, כדי לקבל קנס של 100 שקל.

בועז דולב: .

בועז דולב: הממשלה נהגה לפנים משורת הדין ובאה לבקש אישור ועדת החוקה להתחיל במהלך שהוא מהלך פנימי לחלוטין.

בועז דולב: ישב שם ח"כ איתן, שעוזר לנו בחלק מהדברים והתחיל להגיד שזו שערורייה, ושבעצם אני, כל מה שאנחנו רוצים זה לעבוד על חברי הכנסת ובכלל.

בועז דולב: ושאם יהיה לו זמן, הוא יפרוס בפני הוועדה – חברי הכנסת היה להם את היום הראשון בבית ספר, עם תיק האוכל על הצוואר – והוא אמר שהוא יחשוף את כל השחיתויות הגדולות בפרויקט ממשל זמין.

בועז דולב: היה ברור שההצעה הזאת לא תעבור.

בועז דולב: יש לנו היום למעלה - -

זבולון אורלב: נדרש בחוק לקבל אישור?

בועז דולב: אנחנו ביקשנו את זה בגלל הזמן שעבר, כהוספה או תיקון בחוק ההסדרים.

בועז דולב: היה שם גם חבר הכנסת מתן וילנאי, בקיצור מפלגת השלטון הפכה להיות מפלגת אופוזיציה.

בועז דולב: כרגע המצב הוא שיש לנו 6 פרוייקטים שמחכים לזה שאפשר יהיה להתחיל אותם.

זבולון אורלב: אני עומד להיפגש עם איציק, ואני אקבל את כל הפרטים, אשקול מה לעשות.

בועז דולב: מה שיש לנו היום זה 6 משרדי ממשלה שמעוניינים היום לשלוח לאזרחים ולעסקים – רשות המסים, ביטוח לאומי, הנהלת בתי משפט – כל הנושא של תקשורת מול בתי דין - -

איציק כהן: משרד העבודה, הרווחה.

איציק כהן: ביטוח לאומי.

איציק כהן: כל אלה של רווחה.

איציק כהן: הביטוח לאומי ערוך לזה, וייאמר לזכותו של יגאל בן שלום שהוא משתף פעולה אדיר.

זבולון אורלב: היה לו שר שלקח מנכ"ל רציני.

איציק כהן: יש פרויקט משותף שנקרא שח"ר, וזה ראשי תיבות של : שוויון חום ורגישות – כל העובדים הסוציאליים של מדינת ישראל, איך מביאים מאגר מידע אחד על כל הנושאים האלה.

זבולון אורלב: אין להם בעיה, כי נדמה לי שמתוך 220 לשכות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות, יש רק רשות מקומית אחת שמחשבה את הלשכה לשירותים חברתיים, וזו תל אביב.

זבולון אורלב: הייתי בהלם מזה.

זבולון אורלב: אין אגורה אחת למחשוב .

זבולון אורלב: לכן שאלתי אם השלטון המקומי פה.

קריאה: זו לא בעיה של השלטון המקומי, זו בעיה של השלטון המרכזי.

איציק כהן: בתל אביב עשו מערכת יפהפיה.

זבולון אורלב: עשו מערכת יפה, הכל מכוח עצמם.

איציק כהן: זה פנימי וחבל.

איציק כהן: דבר אחד שאני יכול לבשר לך בתור אחד שמתמצא בדברים האלה – אנחנו העלינו לאוויר השבוע, וזה "קיק אוף" מאד רציני –אולי זה סקופ, ברשותך: מערכת, או סביבת עבודה יפהפיה שמכנסת נתונים על הדבר שיכול להיות גולת הכותרת של כל הוועדה הזו היום, בנושא של אלימות במשפחה.

איציק כהן: הנושא שאני חושב שתיהנה ממנו, יש פיקוח רציני מאוד עליו – היום , יש ילדים מוכים שמגיעים לבתי החולים על ידי הורה עם שבר בגולגולת, האחות או רופא מתחילים לשאול שאלות, ההורים במבוכה, עוברים לחדר מיון אחר, ממציאים משהו אחר, כי בהתאם לשאלות יודעים התשובות, אז לא תופסים.

איציק כהן: מכאן והלאה בכל בית חולים יש מערכת אחת, כמו רשומה רפואית אחת – ילדים מוכים – זה הדבר היחידי שהרשו לנו להכניס לתוך מערכת בתוך רשומה רפואית לאומית, כי אומרים שלשאר הדברים יש את צנעת הפרט, אלא אם זו אלימות במשפחה שזה מעל החוק.

איציק כהן: הקמנו מערכת על 8 בתי חולים, והיא כבר עובדת.

איציק כהן: בשבוע הבא עולים לאוויר.

זבולון אורלב: - - שאתה בדיווח לוועדה העליונה אמרת שלושה נושאים.

זבולון אורלב: הנושא האחרון שהזכרת היה הכרה לאומית.

זבולון אורלב: אז נכנסנו ל - - צריך לחזור לדרך המלך.

איציק כהן: בוא נמשיך בנושא של הכרה לאומית.

איציק כהן: גם כאן לוועדה הזו ולפורום שישוב כאן יש הרבה.

איציק כהן: אני לא חושב שרק בחשב הכללי של משרד האוצר נמצאת החוכמה.

איציק כהן: המשרדים הם מספיק טובים, והסקטור הציבורי והעסקי הם מספיק טובים.

איציק כהן: אנחנו מדברים אתם על הנושא שאילן מאור ידבר כאן.

איציק כהן: יושבת ראש הכנסת תגיע עוד חמש דקות לכאן.

איציק כהן: היא היתה נוכחת בכנס מאוד חשוב בטוניס, מישהו אחר קיבל שם את הכבוד – אתם יודעים מי – שר האוצר לשעבר, אבל אני חושב שהיא עשתה עבודה יפה מאד בקטע הבין-לאומי שם והעובדה שמאז שנחשפנו לקטע הבין-לאומי בטוניס, יש כאן משהו בלתי יאומן שקרה, דווקא במדינה כזאת, דווקא כל אלה שבאו להיכרות בבחינת "הכר את האויב" כי היו שם חבר'ה מאל ג'זירה ראיינו את בועז, והיינו אטרקציה כישראלים במקום כזה.

איציק כהן: נוצרה כימיה הכי טובה.

איציק כהן: כאני אומרת הכרה בין-לאומית – זו נקודה חשובה.

איציק כהן: שמענו 3 נושאים, ועדה לאומית, פער דיגיטלי והנושא השלישי הוא -לעזור לנו בחוקה.

איציק כהן: הדבר הרביעי שצריך לקחת לתשומת לבך, יש כאן הכרה בין-לאומית, ואני לא חושב שאנחנו צריכים להיות בחזית הזו בלבד.

איציק כהן: זה קטע לאומי ממדרגה ראשונה, יכול להיות כאן קטע שאף אחד לא חשב עליו, יש כאן עלייה לרגל לא בקטע הטכנולוגי של תוכנה, אלא של – איך מערכות מידע במדינת ישראל עובדות בינן לבין עצמן.

איציק כהן: דרך מערכות מידע הצלחת לשתף את כל משרדי הממשלה.

איציק כהן: כשאתה אומר שיתוף - יש מקום אחד מרכזי שכל השרתים יושבים בו, שרתי הממשלה כולל ביטחון.

איציק כהן: דבר שני- רשת התקשורת של כל המשרדים, והדבר השלישי – כל המשהו המרכזי: שרת הטפסים, שרת התשלומים, שרת המכרזים, שרת הרווחה, השח"ר - הכל במקום אחד.

איציק כהן: אתה ממציא את הגלגל פעם אחת, ולא בכל פעם בכל משרד.

איציק כהן: לדוגמה, אם ניקח את משרד החינוך, הדוגמה האחרונה שישנה עכשיו באוויר היא המבחנים אקסטרניים, כולם נרשמים דרך האינטרנט מקבלים תשובה.

איציק כהן: מעבר לזה – קח את כל הנושא של הבחירות – חיבור למשרד הפנים, הקלפי, איפה בוחרים .

איציק כהן: נגיע למצב שתוך כמה זמן נגיע לכמות התור בקלפי ונדע האאם כדאי להגיע עכשיו או להגיע מאוחר יותר.

זבולון אורלב: או שתהיה הצבעה אלקטרונית.

איציק כהן: נכון.

איציק כהן: זה יהיה ברגע שיהיה כרטיס חכם.

איציק כהן: דבר אחרון, בעזרת השם רוצים להגיע בסוף השנה – למרות שזה פרוייקט שאנחנו לא מלווים אותו אלא קצת נרתעים ממנו – הנושא של תעודת זהות חכמה.

זבולון אורלב: איפה זה עומד באמת?

איציק כהן: בגלל שאנחנו בשלבי מכרז, נגיד לך הכל בארבע עיניים.

איציק כהן: ..

זבולון אורלב: אילן מאור, תתייחס למצבנו לעומת העולם או שזה עדיין הנושא של איציק כהן?

אילן מאור: מצבנו מול העולם - - -

איציק כהן: יש כאן את פיליפ ליבמן, שהוא הטוב מכולם.

איציק כהן: כדאי שהוא יגיד את זה.

אילן מאור: משרד החוץ הוא במצב הסוס במצבו הישן – בודקים אם יכול להתרגל לא לאכול...

אילן מאור: במבט אחורה פעילות מול ווסיס, כנס פסגה של חברת המידע שהתקיים בטוניס, אחד הנושאים המרכזיים שעלה לסדר היום כאן.

אילן מאור: גם מביא חבורה גדולה שיושבת כאן לשתף פעולה באחד הפרוייקטים, שכל פעם שמסכמים אירוע מפואר.

אילן מאור: אני חושב שאחד ההישגים זה יכולת להביא כל הגורמים בארץ, אם זה ממשרדי הממשלה – שאנחנו לא מצטיינים כמשתפי פעולה, בדרך כלל, אם זה בחברה האזרחית, אם זה בתעשייה – לשתף פעולה.

אילן מאור: בפרויקט איציק כהן הזכיר.

אילן מאור: אגיד בכמה מילים על מה היה האירוע.

אילן מאור: אחת מוועידות המילניום של מזכ"ל האו"ם, היתה ועידה בנושא הפער הטכנולוגי והדיגיטלי.

אילן מאור: היו שני מפגשים של ווסיס כשהאחרון מביניהם היה בנובמבר האחרון בטוניס.

אילן מאור: משרד החוץ בשיתוף פעולה עם משרדי האוצר, התקשורת, חברה אזרחית, מכון היצוא, פרוייקט שכלל כמה מרכיבים – אחד היתה משלחת שהוביל שר החוץ ושרת התקשורת, שכללה נציגים ממשרדי הממשלה הרלוונטיים, חברה אזרחית, מהתעשייה, שעשתה שם כמה דברים: אל"ף, היתה השתתפות בוועידה עצמה, ועידה שעסקה בנושאים משמעותיים למשל- כיצד יתנהל האינטרנט בעתיד, האם חוות השרתים שיושבת בארה"ב תמשיך שם, האם האמריקאים עדיין יחזיקו במפתחות לשרתי הבסיס, עד כמה יש מקום להתערבות בתכנים באינטרנט.

אילן מאור: נושאים מהותיים שהיינו מעורבים בהם.

אילן מאור: החלק השני היה חשיפה של פעילות ויכולות בישראל, במסגרת סמינרים שהתקיימו ברמה האקדמית, ברמה הממשלתית וכו'.

אילן מאור: הדבר השלישי היה חשיפה של היכולות הישראליות במסגרת תערוכה.

אילן מאור: בתערוכה השתתפו גם חברות גדולות מכל העולם.

אילן מאור: בביתן שלנו היו שותפות גם חברות ישראליות, לא רק משרדים ממשלתיים ומכון היצוא.

אילן מאור: יושב כאן מי שהיה שם, איש מ-SAP שיכול לספר לנו.

אילן מאור: מבחינתנו האירוע היה מוצלח, אל"ף, בגלל היכולת לשתף פעולה,בי"ת - קיבלנו חשיפה יפה שם.

אילן מאור: לא מעט מהדברים שקורים כעת, הם תולדה של מפגשים שהיו שם, של חשיפה שנוצרה שם.

אילן מאור: זה במבט אחורה.

אילן מאור: איפה האינטרנט שלנו כמשרד החוץ בנושא?

אילן מאור: אנחנו לא מופקדים על הנושא בישראל.

אילן מאור: אנחנו מסתכלים על זה בשלושה היבטים – אחד, הקטע של חשיפת פעילות ישראלית בתחום הזה בעולם, חיזוק התדמית שלנו כמדינת היי-טק עם תדמית חיובית.

אילן מאור: שתיים, הפעילות שלנו במערכת הבין-לאומית, במיוחד במערכת של ארגונים בין-לאומיים, ווסיס, או ההמשך שלו כרגע.

אילן מאור: זה בהחלט אחד הדברים שבהם עוסקים היום בעולם, לנו יש אינטרס להיות מיוצגים בו בצורה נכונה.

אילן מאור: רוב הפעילות במסגרת הזו נעשית באמצעות השגרירויות שלנו, בעיקר זו שבז'נבה ומקומות אחרים.

אילן מאור: המרכיב השלישי, וכאן אני נכנס למרכיב שלנו, כאגף כלכלה – היכולת של הפעילות הזו לגרום לקידום היצוא הישראלי והתעשיה הישראלית.

אילן מאור: אחד הדברים שברורים לנו הם שדרך הפעילות הבין-לאומית הזו אנחנו יכולים לקדם את היצוא של ציוד וטכנולוגיה ותוכנה, והן של הידע שנצבר בארץ במסגרת על הקטע של ממשל מקוון.

אילן מאור: הזכיר איציק כהן את המשלחת בקניה, יש לנו על השולחן כרגע פנייה מאוקראינה בנושא תשלום מסים, יש קורס משותף של משרד האוצר ושלנו במכון הייצוא שיעסוק בממשל זמין ו-E-GOV.

אילן מאור: WSIS (וסיס).

זבולון אורלב: אנחנו מקדמים בברכה את יושבת ראש הכנסת, ויוצאים להפסקה קצרה.

זבולון אורלב: אני חוש שאנחנו נמצאים בשעה מאוד מיוחדת, היא מיוחדת מכמה היבטים – היושבת ראש שלנו היתה היושבת ראש המייסדת של הוועדה.

זבולון אורלב: כבר אז היתה בעיה של הומלסיות, שלא היה מקום לוועדה אלא קיבלו את אולם ההרצאות, שעדיין לא היה אולפן טלוויזיה.

זבולון אורלב: מזה שנים אחדות הוועדה נדדה וקבעה את ישיבותיה על פי חדרים זמינים.

זבולון אורלב: יש ממשל זמין, לפי חדרים זמינים דבר שלא יאומן.

זבולון אורלב: אגב, אני מודה שאני כיושב ראש ועדת החינוך סירבתי כמה פעמים לתת את החדר.

זבולון אורלב: לכן כשנבחרתי להיות יושב ראש הוועדה, יושבת ראש הכנסת קיבלה אותי לפגישה והופתעה לשמוע שהבעיה לא נפתרה עדיין.

זבולון אורלב: נפגשנו ביום רביעי, ולהפתעתי הטובה היא אומרת לי: זבולון, ביום ראשון תקבל תשובה חיובית, אין כזה דבר שלוועדה לא יהיה חדר.

זבולון אורלב: אני מוכרח לומר שבשונה מהמקובל במדינת ישראל, לוח הזמנים עבד כפי שקבעה יושבת הראש.

זבולון אורלב: עוזרייך הנאמנים, המנכ"ל בראש, ומוטי עוזרך- נרתמו.

זבולון אורלב: ביום ראשון, נערך סיור בבניין, הוצעו כמה הצעות ואמרו לי: היושבת ראש ביקשה שאתה תבחר את החדר מבין כל האלטרנטיבות.

זבולון אורלב: למרות שלמינהלה של הכנסת היה נוח שאבחר פתרון אחר, מאחר ובחרנו בפתרון הזה, הם מילאו אחר מצוותך ואחר בקשתך, ואני חושב שקיבלנו את החדר היפה ביותר שיש היום לוועדה בכנסת, שמנהלת הוועדה, ענת, כבר פנתה למוזיאון המדע כדי להתחיל לתכנן איך עושים אותו שיהיה חדר אמיתי של מדע וטכנולוגיה.

זבולון אורלב: אני ממש רוצה להודות לך בשם כל מאות הרבות של המוזמנים שיהיו כאן

זבולון אורלב: וחברי הכנסת שיש לוועדה את החדר הראשון באגף החדש.

זבולון אורלב: קודם כל, זו סגירת מעגל של יושבת הראש שגם חנכה את הוועדה הזאת, עכשיו גם חונכת את החדר הקבוע של הוועדה.

זבולון אורלב: סגירת מעגל שני – שיצא כך שהנושא שכרגע אנחנו עוסקים בו זה ישיבה לציון היום הבין-לאומי לחברת המידע, בחומר שקיבלנו כשהתכוננו לישיבה, מצאנו את הביקור שלך כשרת התקשורת בטוניס.

זבולון אורלב: איש משרד החוץ שכרגע מדווח – אילן מאור וקודם איציק כהן, בין היתר מדווחים, יש אנשים שהיו במשלחת –

איציק כהן: נראה לי שהיא רוצה עוד ביקור.

איציק כהן: הפעם יותר מוצלח.

זבולון אורלב: גם בנושא הזה, אם היית בשליחות מדינת ישראל בכינוס החשוב של האו"ם בטוניס, וכבר היום שומעים על פירות נהדרים של אותו כינוס, ושל הפעולות של המשלחת הישראלית.

זבולון אורלב: אז אני רוצה להודות לך ולהגיד שזה רק מחייב אותנו עכשיו לעבוד ולהטביע חותמנו על העבודה הפרלמנטרית של הכנסת.

זבולון אורלב: תודה לך.

דליה איציק: אדוני יושב ראש הוועדה, אורחים נכבדים, חברי כנסת, אדוני המנכ"ל, מוטי שטורח כל הזמן, צוות הוועדה, זה באמת מרגש כי שני דברים קרו לי – אחד, שאני 14 שנה חברת כנסת.

דליה איציק: יש תמיד הרגשה שאתה נורא יודע, ומהמקום מסתבר שהמון אני עוד לא יודעת, זה אחד הדברים שלא ידעתי, חשבתי כשזבולון בא, שהנה עוד יו"ר ועדה שמתלונן, כי התנאים פה בלתי נסבלים.

דליה איציק: הם קשים לחברי הכנסת וקשים ליושבי ראש ועדה.

דליה איציק: כל כך שמחתי שזבולון פנה אליי, פעמים שמחתי, אל"ף אני חושבת שהוועדה הזאת תפרח ותמריא ביו"רות שלו, כי זבולון אורלב, כמו שאתם יודעים היה מנכ"ל משרד החינוך, מן המוצלחים שהיו שם.

דליה איציק: הוא אוטו-דידקט, ואני בטוחה שאם יש דברים לא ידועים לו, הוא ילמד.

דליה איציק: הוא אינטיליגנט, וזו תהיה ועדה מאד מוצלחת והיא גם תהיה נשכנית.

דליה איציק: אולי סוף סוף המדע שאנחנו כל כך זקוקים לו, במדינת ישראל, כי יש רק סיכוי אחד, שאם נטפח אותו, נשביח אותו - אם נוציא מדענים ותלמידים יותר טובים מהארץ הזאת, יותר מוצלחים, ניתן כלי עבודה ראויים, והוועדה הזו - הדבר המצוין בה שהיא חולשת על הרבה תחומים כמעט כל דבר אפשר להגדיר כמדע.

דליה איציק: התחלתי עבודתי כיו"ר ועדה, ואז אמרו לי שזו לא תהיה ועדה קבועה, אין הצדקה.

דליה איציק: ענת ואני נלחמנו, ואחר כך קיבעו את מעמד הוועדה הזו והנה, תראו איך היא פורחת.

דליה איציק: אבל עובדה שנוצרה לי בעיה קשה מאוד, מאז שאושר החדר כל יושבי ראש הוועדה, רוצים להתחלף אתך, אדוני, בחדר הזה.

דליה איציק: יכול להיות שעכשיו גם ירצו להתחלף בתפקיד.

דליה איציק: אני נשבעת בכתובים שלא היתה פה שום פרוטקציה אישית.

דליה איציק: יושב ראש הוועדה איננו לא מבאי ביתי ואני לא מבאי ביתו, על אף שאנו מכירים הרבה מאד שנים.

דליה איציק: דאגנו גם לוועדה למעמד האישה, כדי שלא יגידו.

דליה איציק: גם הם קיבלו חדר יפה.

קריאה: השכנים שלנו.

דליה איציק: זה לא היה קל- היינו צריכים להוציא אנשים מכאן, אבל גם המנגנון קיבל את זה באהבה – המנגנון נועד לעזור לח"כים, לתת להם כלי עבודה ולא הפוך.

דליה איציק: אשר על כן אני לכן מאחלת לכם דיונים מאוד פוריים, מוצלחים, הלוואי שהוועדה הזאת תסחב את העגלה- אני לא רוצה לומר "די תקועה" , אבל יכולנו לעשות הרבה יותר בתחום.

דליה איציק: חשבו ומצאו שבדרך כלל שרי המדע לא הכי נחשבים.

דליה איציק: זה בדרך כלל תפקיד צדדי כשאין כל כך מה לתת.

דליה איציק: חבל מאוד שזה כך.

דליה איציק: אני מרגישה כמו באיכות הסביבה.

דליה איציק: גם שם הייתי ולמדתי הרבה, אני מרגישה שאנחנו צריכים לתת הרבה כוח לוועדות הללו.

דליה איציק: אנחנו לרשותכם בכל דבר ועניין.

דליה איציק: אני חושבת שהמקום האסתטי הזה ישרה גם על התכנים.

דליה איציק: מאחלת הרבה בהצלחה.

זבולון אורלב: האמת היא שכאשר פגשתי את ענת והיא אמרה לי שאין חדר - נזכרתי במערכון "המכונית המגייסת".

זבולון אורלב: אמרתי: נקיים ישיבות הוועדה בחדר היושבת ראש, חדר יפה עם שולחן.

זבולון אורלב: יפה.

זבולון אורלב: יש לי הרגשה שהיא תבקש מאיתנו את החדר מדי פעם.

זבולון אורלב: אנחנו מוכנים בהחלט להשאיל לך את החדר.

דליה איציק: אני באמת רוצה להודות למנכ"ל ולצוות.

זבולון אורלב: המנכ"ל טרח רבות, באמת.

זבולון אורלב: בדרך כלל אפשר להטיל את זה על כל מיני עובדים, אבל הוא חרש ברגליו, הזיע, וכמובן גם מוטי.

זבולון אורלב: היה צריך להוציא מפה איזשהו גורם שכבר ישב פה, וזה סיפור.

זבולון אורלב: היו להם אלטרנטיבות שהיו נוחות אבל לנו הן היו פחות טובות.

זבולון אורלב: הם הלכו כפי שביקשה היו"ר לתת עדיפות לצרכים הפרלמנטריים שלשמם הוקם הבניין.

זבולון אורלב: לכן התודה וההוקרה הגדולים, בהחלט אנחנו רואים פה את הפרי.

איציק כהן: לי היה חוסר מזל יחד עם היושבת ראש והמנכ"ל, יום לפני שהיתה פגישה היא עזבה את תפקיד שרת התקשורת, יום לפני עם בלשניקוב הוא עבר להיות כאן.

איציק כהן: תכנון פגישה אתי – סימן לקידום.

איציק כהן: גברתי היושבת ראש, מאוד חשוב שכל חברי הכנסת ישמעו מה שהיושב ראש כאן עושה.

איציק כהן: כל העולם מגיע לכאן, זו מהפכת מידע רצינית שאנחנו עושים, אני לא חושב שחברי הכנסת יודעים בדיוק מה שקורה היום במהפכת המידע בממשלה.

איציק כהן: אם יש לכם איזה עיכוב של שעתיים באחת הפגרות – שיהיו הערות וגם הארות - חשוב מאוד שכולם יעשו.

דליה איציק: סמוך על יושב-ראש הוועדה.

זבולון אורלב: חלק מהיוזמה שלנו – מה שדיברה היושבת ראש, כל העניין של מעמד המידע במדינת ישראל, והטכנולוגיה, שוודאי יש הסכמה שזה הנכס העיקרי שלנו, כי משאבי טבע אין, האוצר האנושי, הידע, היכולות האנושיות - זה האוצר שלנו.

זבולון אורלב: מאז שהיא היתה יושב-ראש הוועד שקיבלתי את הוועדה תקציבי המדע במדינת ישראל, בחלק הממשלתי, צנחו באופן מאד מטריד ומאוד מדאיג עד כדי חשיפה של העצבים הכי רגישים שלנו, עם סכנות מהותיות.

זבולון אורלב: חלק מהמשימה שלנו זה נושא התודעה.

זבולון אורלב: נביא לפה לוויינים, הרבה דברים כדי שהכנסת תהיה כנסת מדע.

זבולון אורלב: זה תפקידנו.

איציק כהן: נעשה ונשמע.

זבולון אורלב: אני שמח שנקבל את כל העזרה והתמיכה של היושבת ראש עם האנשים שעובדים איתה, שהוכיחו יכולת ביצוע מצוינת.

דליה איציק: ברשותך, אני רוצה להגיד: יש את אולם שאגאל שיש בו הרבה כבוד, ואין כמעט אדם שנכנס ולא מחסירה פעימה בליבו - האולם יפה, גדול, מכיל למעלה מ-500 איש, יש המון כסף – אל תספרו לאוצר – אין בעיה לעשות פה אירועים, וצריך.

דליה איציק: אנחנו הולכים עם הפנים לאזרח, רוצים לפתוח את הבית, כמה שיותר לפתוח אותו.

דליה איציק: יש מדענים, עולים חדשים, מן הטובים בעולם, אנחנו עומדים לרשותך.

דליה איציק: עוד מעט נחגוג 60 שנה למדינה, אנחנו יכולים לעשות אירועים מאוד גדולים.

דליה איציק: רעיונות יתקבלו בשמחה גדולה, תחשבו על משהו, אנחנו עומדים לרשותכם, תודה רבה לכם.

דליה איציק: נרים כוסית לחיים.

זבולון אורלב: בהצלחה לכולנו.

זבולון אורלב: הוקרה ליושבת ראש, למנכ"ל ולכל הצוות.

דליה איציק: בהצלחה.

דליה איציק: נא לסיים ברבע לאחת עשרה.

דליה איציק: יש ישיבת מליאה.

זבולון אורלב: אני מבקש להזכיר לכולם שהכיבוד זה עניין חד-פעמי.

זבולון אורלב: בשל חנוכת החדר.

אילן מאור: בקצרה, אני אדבר על מה אנחנו עושים מכאן והלאה.

אילן מאור: אחד הדברים של הפגישה בטוניס – היה הקמת של צוות בין-משדי.

אילן מאור: התקיימו מפגשים של כל המשרדים הרלבנטיים –אוצר, תמ"ס, משפטים, ארגונים חברתיים, כשהרעיון הוא לעשות צוות שישב ויחשוב איך לקדם הדברים, בשיתוף פעולה עם הוועדה של איציק.

אילן מאור: היה מפגש נוסף של איגוד האינטרנט, הנציב סיפר על הפעילות.

אילן מאור: משרד התקשורת פועל כרגע לקידום הצבתו של נציג ישראלי במסגרת ארגון "גאפ"- ארגון ממשלתי שמלווה, מנהל למעשה - הוא מעין מועצה מייעצת או משפיעה לממשלות על הפעילות באינטרנט.

אילן מאור: אנחנו היום מתחילים בהיערכות לקראת המפגש הבא שלא יהיה ברמת המפגש בטוניס, אלא מצומצם יותר, של אי ג'י אף, שהוקם בעקבות מפגש בטוניס.

אילן מאור: המפגש הבא הוא באוקטובר באתונה, הוא כרגע בתהליכי התארגנות, להבין בדיוק מה קורה, בקנה מידה אחר ממפגשים קודמים.

אילן מאור: לא בקנה מידה של טוניס, אבל בהחלט משלחת שתייצג את הגורמים כשונים ותשתתף גם בפעילות.

אילן מאור: הנציגים שלנו בעיקר - - בג'נבה, שותפה בכל הכינוסים שמתקיימים.

אילן מאור: בחלק מהמקרים השגרירות בעצמה, וחלק מהמקרים – השגרירות יחד עם נציג משרד התקשורת או משרד אחר שהוא רלבנטי.

אילן מאור: משרד התקשורת והנציגים במשרד החוץ השתתפו במפגש בדוחה במרץ, גם בנושא חברת המידע.

אילן מאור: זה בשלב זה.

זבולון אורלב: כמה מילים על מצבנו לעומת העולם.

פיליפ ליבמן: אני מחברת "גרטננר", שהיא החברה הגדולה בעולם בנושא מחקרים ויישומים בתחום טכנולוגיות המידע.

פיליפ ליבמן: המצב של מדינת ישראל שאנחנו מסתכלים במבט על – אנחנו נמצאים במצב טוב מאוד מבחינת שימושים מושכלים של טכנולוגיות.

פיליפ ליבמן: אין ספק שאנחנו בעשירייה הפותחת מכל מדינות העולם, כאשר אנחנו מסתכלים באופן יחסי - -

זבולון אורלב: באופן יחסי או באופן מוחלט?

פיליפ ליבמן: באופן מוחלט, כאשר מסתכלים על שימושי טכנולוגיה מבחינת ראיית הממשלה, ממשלת ישראל, דרך gov.il ושירותים אחרים של הרבה משרדים, אכן משתמשים בטכנולוגיות על מנת לשפר את השירות לאזרחים ועל מנת לעזור בכל מיני דרכים אלקטרוניות, או -להשתמש בדרכים אלקטרוניות על מנת לעזור לאזרחים.

פיליפ ליבמן: כלומר, כל דבר בנפרד הוא לא ייחודי, מה שמייחד את ישראל זה הבסך-הכל.

פיליפ ליבמן: אם אנחנו מסתכלים על שרת התשלומים, דרכו עברו בשנה שעברה 3 מיליון שקל, זה הישג ברמה עולמית.

פיליפ ליבמן: הנושא של פורטל ממשלתי, שהוא בין הפורטלים המובילים, יש עוד 10 מיליון בעולם שיש פורטלים ברמה כזאת – אם זה טפסים מקוונים והאפשרות להוריד טפסים של משרדי ממשלה כדי לשפר את השירות.

פיליפ ליבמן: הגענו למצב שהבנים שלי אוטומטית ניגשים לאינטרנט כשהם יודעים שיש מגע עם משרד ממשלתי – ביטוח לאומי או צבא או ארגון אחר.

פיליפ ליבמן: יש גם יוזמות ברוכות, אנחנו מאוד מקווים שסוף סוף יצא המכרז לתעודת זהות חכמה, דבר שהיה צריך לצאת לפני חמש שנים וחבל שלא יצא.

פיליפ ליבמן: מה שמעניין זה שבכל הטכנולוגיות של תעודת זהות חכמה, כמעט הם פרי חברות ישראליות ואנליסטים שלנו – יש חברה של 1300 אנליסטים מומחים עולמים בתחומים שלהם והם שואלים איך לישראל אין תעודת זהות חכמה עדיין, כי כל הטכנולוגיות לכך הם של ישראלים, כמעט.

זבולון אורלב: הסנדלר הולך יחף.

אילן מאור: ישבנו בשבוע שעבר עם משלחת קנייתית, הציגו לה חברה אחרי חברה לבודק טכנולוגיות, אמרו: מה אתכם.

אילן מאור: כל חברה מראה איך היא מנפיקה בזימבבואה תעודות חכמות, לפי טכנולוגיה ישראלית.

זבולון אורלב: ח"כים קיבלו עכשיו, בכנסת השבע עשרה כרטיסים חכמים.

איציק כהן: זה חלק מהפרוייקט שלנו – של משרד האוצר.

פיליפ ליבמן: כאשר אנחנו מסתכלים על מכלול השירותים, הכיוונים של תשתיות, אנחנו מברכים על פרוייקט "מרכבה", שזה תשתיות אחידות של משרדי הממשלה, שעל אף ההשקעה הגדולה במשך השנים, היא תחזיר את עצמה.

פיליפ ליבמן: התשיות של "תהיל"ה", שהן תשתיות תקשורתיות, ואנשים לא מספיק מכירים ש "תהיל"ה" הפכה להיות ה-ISP, ה- Internet Service Provider של משרדי ממשלה, שעומדת תחת מאות התקפות מגורמים עויינים ועומדת בהתקפות בגבורה גדולה, שזה מאוד חשוב כי אנחנו יודעים בחברה שלנו כמה גורמים עוינים מאוד רוצים לתקוף האתרים של ישראל, על מנת שהם יכולים לזכות בעצמם בניצחונות.

פיליפ ליבמן: העולם הטכנולוגי הוא גם זירת מלחמה, אפילו שאנחנו לא תמיד מכירים בזה.

פיליפ ליבמן: כשאנחנו מסתכלים על המכלול ומשווים את מדינת ישראל למדינות מערביות אחרות מבחינת כלל השימוש בטכנולוגיות, עשינו צעדים טובים על מנת להשתמש באמצעים אלקטרוניים.

פיליפ ליבמן: יש עוד דרך ארוכה, יש, כמובן, דרכים אחרות שאנחנו מצפים שיהיו במדינת ישראל, כמו call center ממשלתי, שאני, בתור אזרח, יכול לקבל שירותים לא רק בדרכים אלקטרוניות.

פיליפ ליבמן: אין ספק שלוועדה יהיה תפקיד חשוב על מנת לעודד את הדברים האלה.

אמיר עציוני: לכנסת יש היסטוריה מאד מוצלחת במה שקשור לחברת המידע.

אמיר עציוני: לפני עשר שנים, באלף הקודם של האינטרנט, הכנסת הקימה ועדה לעידן המידע היא לקחה 100 איש מכל שכבוה האוכלוסייה.

איציק כהן: כל יום שישי באוניברסיטת תל אביב.

אמיר עציוני: אבל עשתה עבודה, שהיא לאו דווקא עבודה מסורתית של הכנסת, לאו דווקא עבודה שברור שצריכה להיעשות כאן, במשכן, אבל התחילה לפני 10 שנים היסטוריה די משמעותית בפעילות סביב נושא חברת המידע.

אמיר עציוני: חברת המידע זה לא רק ממשל זמין, לא רק ממשלה.

אמיר עציוני: זה הרבה מאד מה שנעשה במשרד האוצר מבחינת התוכן, הרבה מאוד פעילות שהממשלה מובילה, וזה חשוב מאד ודרמטי בעיקר ביצירת מסה קריטית של פעילויות בעולם שלנו.

אמיר עציוני: אבל זה הרבה מאוד פעילויות של הרבה בעלי אינטרסים, גופים ציבוריים, שחלקם יושבים פה כמו "תפוח", "מרכז פרס לשלום" , כמו "איגוד האינטרנס הישראלי".

אמיר עציוני: הרבה פעילויות של גופים שחשוב גם ללמוד וגם להבין מה הם עושים, וגם לשלב בעשייה, והם בהחלט שותפים.

אמיר עציוני: אני אציג – הזכירו פה את הכנס בטוניס, אם אני מסתכל על "איגוד האינטרנט הישראלי", 20 מקבילים שלנו בעולם – איגודי האינטרנט, כי אנחנו שייכים לאיגוד האינטרנט העולמי - ישבו שם, ואחד הלקחים שלנו זה ועידה אזורית שאנחנו רוצים להקים עם הטוניסאי שביקש שלא נצלם אותו, ועם הסורי שאמר לא משנה אם תצלמו, בכל מקרה יחקרו אותי - ועם המרוקאי שלא אכפת לו – יש הרבה גופים עם אינטרסים שיכולים ודוחפים במהלך השנים את הפעילות.

זבולון אורלב: איפה הבעיות?

אמיר עציוני: אני אציג קודם מה שיש.

אמיר עציוני: איגוד האינטרנט אחראי על כל נושא ה- domain, שמות המתחם IL .

אמיר עציוני: כל זה לא מנוהל על ידי הממשלה אלא על ידי גוף שעובד בהסדרה עצמית, לא בחקיקה, עושה את זה בצורה מצוינת – אני פשוט לא אובייקטיבי ביחס לעולם.

אמיר עציוני: כך נוהגים גם ביתר המדינות למרות שיש מגמה שעולה מעת לעת של מדינות כאלה ואחרות שרוצות להחזיק את השליטה אצל הממשלה מסיבות לא של עבודה לא נכונה אלא מסיבות של שליטה.

אמיר עציוני: גם בתקשורת הפנים – בעבר היתה פה רגולציה של 10 ספקי אינטרנט, בינם לבין עצמם, ואני שמח שהיום היא הוסרה.

אמיר עציוני: אבל כתוצאה מזה, איגוד האינטרנט הקים את אותו צומת שבו כולם מתחברים.

אמיר עציוני: אלה דברים שהחברה האזרחית מובילה.

אמיר עציוני: יש הרבה מאד בעיות בנושא פער דיגיטלי.

אמיר עציוני: הזכיר איציק כהן את הנושא איגום משאבים.

אמיר עציוני: זה בסדר גמור.

אמיר עציוני: אם כבר הממשלה מוציאה, שתעשה בצורה מסודרת בכל מיני מקומות ודרכים.

אמיר עציוני: עם זאת, הרבה מאד מהבעיות לא מטופלות וגם לא צריכות להיות מטופלות על ידי הממשלה.

אמיר עציוני: הממשלה צריכה לתרום.

אמיר עציוני: אתן דוגמאות של נושאים שאנחנו מובילים – למשל, נושא של נגישות לאינטרנט, של בעלי מוגבלויות.

אמיר עציוני: אנחנו מקבלים פה שיתוף פעולה בהפיכת אתר ממשל זמין לאתר נגיש לאוכלוסיות שמתקשות.

אמיר עציוני: כל הנושא של לרכז את כל הגופים שיש להם אינטרס.

אמיר עציוני: למשל – יש עמותה שנקראת "נגישות לישראל" ואינטרנט קצת רחוק ממנה.

אמיר עציוני: הרבה דברים מעניינים אותה.

אמיר עציוני: האינטרס שלה הוא לתרום לאוכלוסייה הזו, אבל כשאנחנו אומרים: בואו תדחפו את הנושא זה הם אומרים – זה נכנס לאג'נדה שלנו.

אמיר עציוני: אינטרנט לגיל השלישי- זה לא נופל במשרד החינוך שמטפל באנשים עד גיל 18.

זבולון אורלב: משרד לגמלאים, משרד הרווחה, ביטוח לאומי.

אמיר עציוני: אלו האוכלוסיות שלאו דווקא מכוסות באופן שוטף.

אמיר עציוני: אנחנו משתדלים לרכז את הגופים האזרחיים - -

זבולון אורלב: ראיתי בנתונים שבחומר שהממ"מ הכין שבאמת בסוגיה של חברת המידע - הגרף מאוד בולט: ככל שהגיל עולה כך החשיפה פוחתת.

אמיר עציוני: למרות שזו אוכלוסייה שהכי רלוונטית, יש לה זמן.

אמיר עציוני: אנחנו הרמנו פרוייקט יחד עם משרד החוץ, שנקרא – הסברה ברשת.

אמיר עציוני: לקחנו צעירים, הצעירה שבהם היא בת 99, קראנו לה התלמידה המבוגרת בעולם לאינטרנט.

אמיר עציוני: אחרי שנה, בגיל 100, היא הפכה לגולשת מנוסה וותיקה.

אמיר עציוני: הדרכנו עם משרד החוץ בני הגיל השלישי, וגייסנו אותם מחדש לצורך פרוייקט הסברה.

אמיר עציוני: זה לא בהכרח – מה היה לראש הממשלה או לשר הביטחון להגיד, אלא זה יכול להיות הרבה נושאים של תרבות ישראלית וכו'.

אמיר עציוני: אתה רואה את ההתלהבות של החבר'ה.

אמיר עציוני: עשינו את זה כהוכחת היתכנות, יש להם רצון להיכנס.

זבולון אורלב: מה הבעיה הכי קשה שלכם?

אמיר עציוני: הבעיה הכי קשה שלנו היא שהנושא של הפער הדיגיטלי נמצא עדיין פה, בהיבט שונה ממה שהוא היה לפני 10 שנים.

אמיר עציוני: יש הרבה אוכלוסיות שנכנסות לאינטרנט.

אמיר עציוני: עדיין יש פלחים שמתקשים, בעיקר במגזר החרדי שעדיין לא הדביק את הפער, והמגזר הערבי.

אמיר עציוני: אלה שני מגזרים שאנחנו מנסים יותר להתייחס אליהם.

אמיר עציוני: גם באוכלוסיית העולים – אנחנו מזהים בעיות, בעיקר בהקשר שפה, לא בהקשר של היכולת, בנושא התכנים.

אמיר עציוני: הבעיה של חששות ממפני השימוש, חוסר מודעות לגבי מה זה אינטרנט, מה הסכנות.

אמיר עציוני: אומרים: האינטרנט עולה כשיש אירועים קשים.

אמיר עציוני: אבל גם כשאתה מכניס מזלג לקיר זה מאוד מסוכן, אם אתה מחבר את זה לחשמל, אבל זה לא אומר שלא צריך להשתמש בחשמל.

אמיר עציוני: צריך מודעות – כמו שקע ותקע בפרסום של חברת החשמל.

אמיר עציוני: זה מה שצריך להיזהר מחשמל.

אמיר עציוני: ואותו הדבר גם כאן צריך לדעת ממה להיזהר, אבל לוודא שהמסקנה היא שמכניסים את האינטרנט לכל פלחי האוכלוסייה בלי הרבה חשש.

איציק כהן: לגבי הפער הדיגיטלי – אם לא תיקח את זה בתור - -, צריך איגום, סטנדרטים איך עובדים.

זבולון אורלב: הבנתי.

חכים חסון: אני מנהל מרכז להב"ה בשפרעם.

חכים חסון: הפרוייקט הוא מאד חברתי ומאד חשוב.

חכים חסון: אני מאד מקווה שיפתחו יותר סניפים ביישובים סוציו-אקונומיים נמוכים.

חכים חסון: אני מבקש לנצל פה את ההזדמנות ולומר – היה קיים פער גדול בין מגזר היהודי לערבי לגבי חדירת האינטרנט.

חכים חסון: כדי שלא יגידו שלא עושים מספיק, צריכה להיות יותר פעילות במגזר.

חכים חסון: אני בגוף שארגון האינטרנט הישראלי מנסה באמת לפעול עכשיו במגזר, תבוא עליו הברכה.

חכים חסון: יש בעיה, כמובן - חשש מחדירת אינטרנט למגזר הערבי, במיוחד מגזר דתי והנשי.

חכים חסון: יש היום יותר מודעות, עם קצת עשייה ופעילות, אפשר להגביר המודעות, וזה, בסופו של דבר, יצמצם מאוד את הפער.

הרשל קליין: אני עובד בג'וינט.

הרשל קליין: אני רכז הכשרה מקצועית בגוינט ישראל להשמה ותעסוקה לציבור החרדי.

הרשל קליין: איציק כהן צירף אותי לצוות של הוועדה הלאומית.

הרשל קליין: הנושא של ממשל זמין לציבור החרדי הוא חשוב מאוד.

הרשל קליין: יחד עם ההתפתחות הוא מתפתח בצורה יוצאת מן הכלל.

הרשל קליין: באיזשהו מקום, הציבור הזה, כתוצאה מכל האיסורים והדברים שיש סביבו, יצטרכו בעצם לקדם אותם.

הרשל קליין: אחד הרעיונות הם למשל קיוסקים של ממשל זמין בתוך הציבור הזה, שאם אדם, שאין לו אינטרנט בבית, ירצה הוא יוכל לקבל השירות המלא.

הרשל קליין: כך גם אפשר לחבר הציבור לאינטרנט הישראלי בצורה הכי חשובה.

איציק כהן: הוא ליווה את הנושא של חרדים בעבודה.

איציק כהן: הוא הביא את כל הרבנים הכי גדולים, בנושא של ביתר עילית וכן הלאה.

זבולון אורלב: מכיר את הסוגייה של ממשל זמין, נחשפתי מתפקידיי הקודמים.

זבולון אורלב: ההרגשה שלי היא שיש פער גדול מאוד בין רמת הממשלה ובין הרמה של הרשויות המקומיות.

זבולון אורלב: אני מרגיש מה שקשור ברשויות המקומיות – אני לא יודע אם יש אבא ואמא.

זבולון אורלב: בממשלה יש אבא.

זבולון אורלב: מה קורה עם הרשויות המקומיות?

זבולון אורלב: הואיל והם לא פה, אני לא יודע אם יש מישהו שישיב.

איציק כהן: תל אביב זה לא שלטון מקומי.

איציק כהן: זה לא רשויות מקומיות.

גיל צוקרמן: אנחנו רואים כאחד מהנושאים המרכזיים את שיפור השירות לתושב, ולנכנסים בשערי העיר.

גיל צוקרמן: ככזה אנחנו מקצים גם משאבים וגם רעיונות, ומנסים לבצע הרבה פעילויות לטובת הנושאים הללו, כולל הקמה של אתרי אינטרנט, הקמה של פורטלים ארגוניים, כולל תמיכה, כולל בחינה של שיתוף פעולה עם ממשל זמין, וכל מה שקשור לקידום הנושאים האלה בצורה החזקה ביותר.

גיל צוקרמן: נכון שבעצם אצלנו זה מרוכז - חלק גדול ממשתמשי האינטרנט, אחוז החדירה באזור המרכז הוא מן הסתם יותר גבוה.

גיל צוקרמן: אנחנו גם יודעים שהאוכלוסייה שאנחנו פונים אליה יודעים להתעקש ולדרוש.

גיל צוקרמן: הלקוחות שלנו יודעים בדיוק מה הם רוצים, והדבר הזה מחייב אותנו להתייעל כל הזמן.

גיל צוקרמן: שם אנחנו נמצאים.

איציק כהן: יש לכם הרבה תקציב.

גיל צוקרמן: אני לא מדבר על תקציב.

גיל צוקרמן: אנחנו אלה שעושים את העבודה.

גיל צוקרמן: צריך להבין דבר אחד: ככל שאנחנו נותנים יותר, יש דרישה יותר גבוהה.

גיל צוקרמן: אנחנו באמת משתדלים לתת את המקסימום.

גיל צוקרמן: אנחנו גם מרגישים שאחוז השימוש בשירותים שלנו הולך וגדל בצורה מדהימה.

גיל צוקרמן: אפשר לראות גם ברייטינג, וגם באחוז השימוש בכל השירותים שאנחנו נותנים, שאני חושב שהם באמת מובילים במדינת ישראל.

זבולון אורלב: ברור לי שתל אביב לא משקפת המצב בישראל.

איציק כהן: במאות אחוזים לא.

זבולון אורלב: אנחנו כנראה נצטרך לקיים דיון מיוחד עם שר הפנים

איציק כהן: הפער הוא ענק.

אסתר סקורניק: - - לתת פתרון אחיד - -

זבולון אורלב: המגע של האזרח עם השלטון – עם כל הכבוד למשרדי הממשלה, הוא בשכיחות גבוהה יותר במגע שלו מול הרשות המקומית.

זבולון אורלב: בשירותים המרכזיים של חינוך, רווחה, תשלומים – אלה המגעים העיקריים.

זבולון אורלב: זה מול הרשות המקומית, וכמובן - גם בתחומים חברתיים ופיזיים, תכנון ובניה, וכדומה.

זבולון אורלב: זה לא הממשלה.

זבולון אורלב: זה הכל שלטון מקומי, לא ממשלה.

זבולון אורלב: בכל המגעים האלה - הרגשתי, כשר שראה מה קורה בכל ביקור ברשות המקומית – הרגשתי שהם כמה שנים אחורה.

אסתר סקורניק: הקטע הוא שכל אחד ממציא הגלגל מחדש, ולא עושים משהו אחיד לכולם.

איציק כהן: כבר אין להם כסף.

זבולון אורלב: אם הממשלה היתה יכולה להתארגן ולפעול כמערכת אחת בראשותו של איציק כהן – מדוע השלטון המקומי גם לא יכול להתארגן כדי להקים - -

אסתר סקורניק: אולי זה צריך לבוא מלמעלה.

אסתר סקורניק: צריך מישהו שיארגן.

מרסל שטראון: אני מנכ"ל של ISERD, המנהלת הישראלית לתכנית המסגרת של האיחוד האירופי.

מרסל שטראון: המנהלת הזאת היא ממשלתית, והיא מחברת את הלשכה של המדען הרשי של משרד התמ"ס, משרד המדע וגם - – .

מרסל שטראון: היא אמורה לממש את ההסכם שיש לנו עם הקהילה האירופית, שמכניסה אותנו כשותפה מלאה בפעילות המו"פית של אירופה.

מרסל שטראון: במובן הזה אנחנו לא אומרים פעילות בין-לאומית, כי אנחנו רואים את עצמנו כחלק מאירופה, משתתפים בוועידות הפנימיות שלהם, ובאותה מידה אנחנו כאן ושם.

מרסל שטראון: בתוך התוכנית יש אלמנט גדול של אי-גוברמנט – יש תכנית שנקראת information to - - technology, שמראה החברה ו-IT.

מרסל שטראון: התוכנית הזו היא התוכנית הכי גדולה בתוך התוכניות שלנו, תוכניות המסגרת.

מרסל שטראון: , בתוכנית החמישית 40% מההחזר שלנו בא מה - IT.

מרסל שטראון: בתוכנית השלישית, שהיא עכשיו – 60%.

מרסל שטראון: בתוכנית השביעית – שאנחנו עכשיו במשא ומתן, ואתה שואל על הבעיות, אנחנו עכשיו עם אירופה כדי להמשיך הפעילות – יש קטע מאד גדול של אי גוברמנט.

מרסל שטראון: בתוכנית חמישית – משרד האוצר אפילו השתתף באחת התוכניות זה יכול להיות מקור לא רק לשיתוף פעולה אבל לידע מאוד חזק, מה שאחרים עושים באירופה, אנחנו במפה בצורה מינורית עדיין.

מרסל שטראון: יש הרבה יותר פעילויות שאנחנו צריכים לעשות.

מרסל שטראון: אנחנו מקווים שבהמשך, עם התוכנית השביעית שמתחילה בתחילת 2007, נוכל לרשום יותר ויותר הצלחות.

מרסל שטראון: אבל כאן נצטרך את ההתגייסות של המוסדות ושל החברה האזרחית כמו הממסד הממשלתי.

מרסל שטראון: אני יודע שבועז דולב מתארגן.

מרסל שטראון: בכמה קטעים הוא לא היה יכול להשתתף בעבר, אנחנו מקווים בעזרת האוצר, אבל על זה צריך לדבר עם אגף התקציבים במשא ומתן על סכום ההשתתפות, כי היא תהיה מאד יקרה.

מרסל שטראון: התוכנית היא 50 מיליארד.

קריאה: - - -

מרסל שטראון: הוא צריך להוסיף 20 מיליון יורו לתשלום השנתי.

מרסל שטראון: אנחנו למעשה חלק מההתארגנות הכי הגדולה בעולם של עבודה באי-גוברמנט.

מרסל שטראון: הם גם קובעים פרוטוקולים בתוך הפעילות הזו, לכן החשיבות בהשתתפות הזו.

מרסל שטראון: אולי נחזור יותר מאוחר על התוכנית כולה בנושא הזה.

זבולון אורלב: דרכנו פתוחה לעניין.

זבולון אורלב: יש לנו עוד שלוש בקשות ונסיים את הישיבה, רק בגלל לחץ הזמן.

זבולון אורלב: בבקשה.

ביאטריס אלמוג: אני ממנהל תקשוב ומערכות מידע במשרד החינוך.

ביאטריס אלמוג: רציתי לציין שהמשרד כמשרד בשיתוף מינהלים שונים ויחידות שונות עושה פעילות מאוד ענפה בתחום של הטמעת השימוש בטכנולוגיה בכל המישורים.

ביאטריס אלמוג: למותר לציין שאם הפעילות בתחום החינוך היא לא הכי חשובה, היא ודאי בין החשובות ביותר.

זבולון אורלב: אבל המינהל שלכם לא אחראי על הטמעת הסוגייה במערכת החינוך אלא רק במינהל של מערכת החינוך.

ביאטריס אלמוג: המינהל שלנו אחראי בעיקר על מתן השירותים לכל הגורמים שעוסקים בתוכן, וזה אומר – אתר האינטרנט של המשרד, התשתיות לניהול כל הפעילות הענפה, פורומים, תכנים, פורטלים, שירותי מידע אישיים לתלמידים, למורים, לאנשי פיתוח תוכניות לימודים וכדומה, וגם העמדת השירותים המינהליים לצורך ניהול מערכת החינוך עם המשרד, הן בתי הספר והן שיתופי פעולה עם רשויות מקומיות.

זבולון אורלב: למה לא מעלים את בחינות הבגרות, במקום כל הטופסיידה ענקית של 600 סוגי בחינות בגרות ו -2 מיליון מחברות – למה אי אפשר בבוקר של בחינת בגרות להעלות את הבחינה על האינטרנט?

ביאטריס אלמוג: טכנולוגית ודאי שאפשר.

ביאטריס אלמוג: ערכית ומבחינת נגישות לכל – לא בטוח.

ביאטריס אלמוג: אני בכל מקרה לא ממש מוסמכת לענות לך על זה.

זבולון אורלב: מה זה ערכית?

ביאטריס אלמוג: זה עניין של מדיניות אם עושים בחינות רק בפלטפורמה אלקטרונית.

זבולון אורלב: לא, במקום שהנבחן יקבל את הנייר - שיקבל את זה באינטרנט.

יהודה קונפורטס: יש בעיה עם המורים, אני מתבייש להגיד.

קריאה: לא כל בית ספר מחובר לאינטרנט.

זבולון אורלב: אם שאלתי את זה כדי שיתברר לי שלא כל בית ספר מחובר לאינטרנט – אז היה כדאי לשאול.

קריאה: זה דיון נפרד.

ביאטריס אלמוג: אז קודם כל, באמת, הקושי העיקרי הוא הטמעה, שיווק, מסע פרסום כמו שעשו gov il, ורמת החשיפה ישירות ודרך שער הממשלה.

ביאטריס אלמוג: ההטמעה נעשית דרך הפעילות במידה רבה, הן בקרב התלמידים, הן בקרב סגלי ההוראה וכל העובדים – וזה מאוד חשוב.

לאה אהרונוביץ: אני מהאיגוד הישראלי לטכנולוגית המידע.

לאה אהרונוביץ: איל"א פועל כבר 40 שנה במדינה, ומהווה קורת גג לאיגוד האינטרנט הישראלי ואיגודים נוספים, כמו מוח, שזה מכשיר - -

זבולון אורלב: מה זה קורת גג?

זבולון אורלב: לא הבנתי.

לאה אהרונוביץ: איל"א היה האיגוד הראשי שהוקם לפני 40 שנה ופעל להקמת איגודי משנה במהלך השנים לטובת נושאים מיוחדים –כמו האינטרנט הישראלי, מחשבים בחינוך, מערכות מידע ברפואה.

לאה אהרונוביץ: היום הם מהווים פעילות עצמאית.

לאה אהרונוביץ: איל"א מקדמת היום כמה דברים.

לאה אהרונוביץ: מדובר על איגום משאבים לטובת הפער הדיגיטלי וגם מטרות נוספות.

לאה אהרונוביץ: איל"א מנסה לפנות לאותן תעשיות שפועלות היום במדינת ישראל.

לאה אהרונוביץ: הזכירו כאן שלמדינה יש הרבה תעשיות עתירות ידע, ויש פה עוד שחקן שיכול לתרום לטובת המטרות שהועלו כאן, לא רק הממשלה וישירות מול האזרח.

לאה אהרונוביץ: היום הרבה חברות ותעשיות תורמות במסגרת התרומה שלהן לקהילה להקמת כיתת מחשבים פה והקמת כיתת מחשבים שם, יש מקום לנסות לאגם את כל התרומות של החברות השונות כדי שביחד ייווצר סל הרבה יותר גדול שיוכל לפנות לטובת משרד החינוך או מטרות אחרות.

לאה אהרונוביץ: במקום לתת תרופות קצת יותר קטנות ומפוזרות בארץ.

לאה אהרונוביץ: יש פעולות שאנחנו עושים יחד עם לשכת המדען הראשי, כדי לקדם התעשיות המסורתיות בישראל.

לאה אהרונוביץ: המדען הראשי – זה התמ"ת.

לאה אהרונוביץ: – כדי לפעול ולהביא את הטכנולוגיות לתעשיות המסורתיות, שעדיין הן האחרונות במדינה להשתמש ולהיעזר בשימוש מושכל באותן טכנולוגיות.

לאה אהרונוביץ: גם אליהם צריך לפנות בדיוק כמו שפונים לאוכלוסיות אחרות שרוצים להטמיע את הטכנולוגיה.

דפנה ליפשיץ: אני המנכל"ית והיועצת המשפטית של תפוח – עמותה לקידום עידן המידע בישראל.

קריאה: לא רק הלוגו, גם הפעילות מאוד יפה

דפנה ליפשיץ: אני רוצה להתייחס לשלושה דברים: תפוח היא עמותה שהקימה IDB .

דפנה ליפשיץ: יש לנו 50 מרכזי אינטרנט קהילתיים בפרפריה,

זבולון אורלב: מה זה מרכז?

זבולון אורלב: מחשב אחד?

דפנה ליפשיץ: מרכז זה 20 עמדות מחשב מחוברות ברשת, עם מדפסת, שרת, שעובדות מ-8 עד 10, ממוקמות בפריפריה הגיאוגרפית וחברתית.

דפנה ליפשיץ: חלקם במתנ"סים, חלקם בספריות, חלקם במבנים שהרשויות המקומיות מקצות לטובת העניין.

דפנה ליפשיץ: העמדות נגישות לכולם בחינם.

זבולון אורלב: יש נתונים על שימושים?

דפנה ליפשיץ: יש נתונים שמשרד האוצר והחשכ"ל בדק לעומק, בישיבה מיוחדת שנעשתה.

דפנה ליפשיץ: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה גם עם חברות הייטק, עם חברת אינטל – מפעילים פרוייקטים חינוכיים - -

זבולון אורלב: עם מי מתאמים?

זבולון אורלב: למי אומרים בוקר טוב?

דפנה ליפשיץ: קודם כל לראש העיר, מנהל מחלקת הרווחה.

דפנה ליפשיץ: אנחנו לא פוליטיים.

דפנה ליפשיץ: אנחנו פועלים עם כל המגזרים.

דפנה ליפשיץ: אנחנו למדנו בדרך הקשה שכאשר ראש העיר נמצא בתמונה, זה עוזר.

דפנה ליפשיץ: נותן ברכתו אבל לא מעבר לכך, וזה יפה.

דפנה ליפשיץ: אנחנו מפעילים תוכניות בלמעלה מ-250 בתי ספר ברחבי הארץ.

דפנה ליפשיץ: אני רוצה להתייחס לשלושה דברים: אחד, לאיגום משאבים.

דפנה ליפשיץ: עברנו דרך ארוכה, מסלול מקביל, של אי שיתוף פעולה עם "להבה".

דפנה ליפשיץ: לשמחתי היתה השבוע פגישה עם - - מהחשב הכללי - -

זבולון אורלב: בעצם, "להבה" עושים בדיוק אותו הדבר, רק מטעם הממשלה.

איציק כהן: בדיוק אותו הדבר, בקיר השני.

דפנה ליפשיץ: בחלק מהמקרים – כן, אבל במרבית המקרים - -

זבולון אורלב: אמרו לי שיש לי שכונות - -

איציק כהן: כן, כן.

איציק כהן: שכונה ל' בבאר שבע – יש כפילות.

זבולון אורלב: אז זה בזבוז?

זבולון אורלב: או שיש מספיק עבודה - -

דפנה ליפשיץ: אנחנו מאמינים - -

אברהם מיכאלי: יש מקומות שאין, שלא הגיעו אליהם.

איציק כהן: פעם היה שר והיה ראש עיר.

דפנה ליפשיץ: זה דיון מורכב וארוך.

דפנה ליפשיץ: כמו שאיציק כהן אמר - טוב שנעשה דיון, אבל אני חושבת ש - -

זבולון אורלב: יש רשימת ראשי ערים שבטוח שיש להם את שני הדברים.

דפנה ליפשיץ: היינו שמחים לשדרג מערכות המחשוב, תחת ידי איציק כהן, לתפארת מדינת ישראל.

דפנה ליפשיץ: אין מה לומר.

דפנה ליפשיץ: לגבי החיבור עם משרד החינוך – אנחנו עובדים בלמעלה מ- 200 בתי ספר בכל המגזרים, ועושים עבודה עם תוכניות חינוכיות – זו פעולה נוספת.

דפנה ליפשיץ: כאשר ראינו שרשויות מקומיות מתקשות לעמוד בנטל היסעים, נכנסנו עם התוכניות לתוך בתי הספר, כדי לשדרג את תחום התקשוב.

דפנה ליפשיץ: יסודי, חטיבות ביניים ועל יסודי.

דפנה ליפשיץ: בהרבה בתי ספר אין אינטרנט, בהרבה בתי ספר המחשבים ישנים.

דפנה ליפשיץ: באילת יש תיכון שהמחשבים בו הם בני 12 שנה, קשה מאד לעשות שם איזשהו סוג של תוכנית חינוכית.

דפנה ליפשיץ: אנחנו מפעילים תוכנית גדולה שנקראת נטע, ש- - אנחנו פועלים עם המגזר החרדי.

הרשל קליין: אני מכיר מקרוב.

דפנה ליפשיץ: אנחנו גם מתחילים לעבוד בירושלים עם עמותת מרגלית בסמינר לבנות ספרדיות שרוצות לצאת לתחום של טכנולוגיה.

איציק כהן: אם הזכרת את תפוח – זה עשירית ממשאבים של אחרים.

איציק כהן: כשזה פרטי, זה נראה אחרת.

דפנה ליפשיץ: דבר אחרון – אנחנו הרבה מאוד זמן מנסים לשתף פעולה עם משרד החינוך, באותם 20 מרכזי אינטרנט קהילתיים שפועלים בדרום אחר הצהריים ללא הצלחה.

דפנה ליפשיץ: אנחנו שמחים להעמיד לטובת אותם מרכזים את הידע, הניסיון והתוכניות של חברות הייטק.

זבולון אורלב: תודה רבה, חברים, אנחנו אף פעם לא מספיקים.

1063: אני מפורטל נשר, פורטל האינטרנט של הנשים.

1063: אנחנו פתחנו את הפורטל לפני 8 שנים, כאשר היו רק 14% גולשות.

1063: דבר ראשון שעשינו היה קורסים לאינטרנט לנשים.

1063: בנושא חממות עסקיות בארץ, תקציב המו"פ של מיליונים בארץ, התקציב לא הולך לנשים בכלל.

זבולון אורלב: יש קריטריונים.

1063: בכל העולם מטפלים בנושא.

1063: אנחנו נעשה פרה-חממות לנשים, להכשיר נשים.

זבולון אורלב: בתור שכנים של הוועדה למעמד האישה, אני מבקש - -

1063: אני נפגשתי עם מי שאחראית על החממות העסקיות בארץ.

1063: מתוך 100 חממות עסקיות, יש 3 בבעלות נשים.

1063: אז אני חושבת שצריך להקצות תקציבים ולעשות תוכנית, על פי תוכנית מפורטת.

זבולון אורלב: אנא כתבי לי בפירוט את הנושא ואת הבעיה.

זבולון אורלב: אני אבוא בדברים כאן עם הקולגות שלנו.

זבולון אורלב: אולי נקיים איזשהו דיון משותף עם הוועדה למעמד האישה.

זבולון אורלב: נראה מה ניתן לעשות.

זבולון אורלב: אני מוכן להתייחס.

זבולון אורלב: רבותיי, אני שמעתי בסיפוק שבסוגיית המידע והאינטרנט מדינתנו נמצאת יחסית לעולם במקום טוב,, כפי שראוי שיהיה ועל כך תודה והוקרה לכל מי שפועל בעניין הזה ועושה, ויש כאן עושים ומעשים רבים מאוד.

זבולון אורלב: יחד עם זאת, אנחנו מבקשים מראש הממשלה לחדש בהקדם האפשרי את המינוי של הוועדה הציבורית העליונה לתקשוב ולטכנולוגיית מידע, מתוך הכרה שהוועדה הזאת נחוצה למלא את היעדים והמטרות כפי שהוגדרו לה ברמה הלאומית.

זבולון אורלב: אנחנו נטפל – ברור שסוגיית הפער הדיגיטלי היא סוגייה מטרידה מאוד, בדיוק כמו ששמענו אתמול בחדשות שנוספו כמות לא קטנה של מיליונרים במדינת ישראל, מול כמות לא קטנה של עניים שמצטרפים, הפערים האלה בחברה שלנו הם בעייתיים מאוד.

זבולון אורלב: קראתי את הרצאתו של חתן פרס נובל לכלכלה מארצות הברית בכנס קיסריה, שדיבר על הנושא הזה בדאגה עמוקה.

זבולון אורלב: ודאי שנטפל בסוגייה הזו של הפער הדיגיטלי.

זבולון אורלב: הפתרונות יכולים להיות איגום משאבים, אבל לפי דעתי זו לא רק בעיה של איגום משאבים, זה הרבה – מעל ומעבר.

זבולון אורלב: אנחנו לא צריכים להסתכל תמיד על הקטר ועל הקרון הראשון, אנחנו צריכים לדאוג לכל הרכבת החברתית הארוכה.

זבולון אורלב: גם נושא החתימה הדיגיטלית מטריד אותי, כשבעצם, מכשולים לא טכנולוגיים מעכבים את הפעלת הנושא הזה.

זבולון אורלב: אני אבוא בדברים עם יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, כדי לנסות ולבנות אולי עוד דיון משותף, אוו התערבות שלנו או דיון מיוחד שלנו בסוגיה הזו, כדי לקדם את החתימה הדיגיטלית.

זבולון אורלב: נושא אחרון שאני לוקח מהדיון הזה – סוגייה של רשויות מקומיות שמאוד מטרידה אותי, שהממשלה רצה קדימה והרשויות המקומיות נשענות על פרוייקטים מאד מבורכים כמו תפוח, אבל הן צריכות גם להתארגן.

זבולון אורלב: זו לא רק בעיה שיתארגנו, אלא גם תשומת לב של הממשלה.

זבולון אורלב: וגם סדרי עדיפויות של סיוע הממשלה לרשויות המקומיות, איך הוא יכול לעבוד.

זבולון אורלב: הממשלה מעבירה לרשויות המקומיות מכל משרדי הממשלה – להערכתי סדר גודל של כ-40 מיליארד שקל לשנה – סכום עתק וגדול מאוד - -

איציק כהן: רק החברה לאוטומציה – 900 מיליון.

זבולון אורלב: משרד הרווחה 2 מיליארד, משרד החינוך – על פי סדר גודל של 10 מיליארד – יש כאן משרדים גדולים מאד שמעבירים תקציבים לרשויות המקומיות, לכן זה נראה לי שבסדרי גודל כאלה זה יותר ממוזר שלא נמצא פתרון ראוי לקדם את הסוגיות של טכנולוגיות המידע, גם ברשויות המקומיות.

זבולון אורלב: יש רשויות מקומיות וגם בתוכן יש פער עצום.

זבולון אורלב: אריאל היא עיר דיגיטלית, עיר מתוקשבת, למי שלא ביקר שם.

זבולון אורלב: לעומתן, אתה מגיע לרשויות מקומיות, ולא אזכיר שמות, שאתה נכנס לתקופת האבן, ולא אזכיר שמות, הכל עם טפסים וניירות ואין שום לחלוחית של טכנולוגיית מידע.

זבולון אורלב: זה בלתי מתקבל על הדעת ובלתי נסבל.

זבולון אורלב: אני מודה לכולכם, הישיבה נעולה.