ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 22, 2006-06-20 14:00

מיכאל מלכיאור: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מתכבדים בנוכחותו של השר לאיכות הסביבה, שעוד מעט יהיה שינוי בשם משרדו.

מיכאל מלכיאור: מאוד חשוב שהגעת לישיבה הזאת, כי חלק גדול של החינוך הסביבתי קשור גם לאתגרים של המשרד שאתה עומד בראשו.

מיכאל מלכיאור: מי שמכיר את החינוך הסביבתי במדינת ישראל, יודע שהתמונה היא מורכבת ולא חד משמעית.

מיכאל מלכיאור: אצל מרכז מידע ומחקר של הכנסת(מ.מ.מ), משרד החינוך קיבל הרבה קרדיט, שחלק מגיע לו וחלק לא מגיע לו.

מיכאל מלכיאור: היה חוזר מנכ"ל מצוין, וחלק מהדברים בוצעו.

מיכאל מלכיאור: חלק מהדברים לא בוצע, והיו גם קיצוצים רציניים בעזרה של המשרד לארגונים הסביבתיים, דבר שאין לו התייחסות בנייר של המ.

מיכאל מלכיאור: מ. מ.

מיכאל מלכיאור: אני חושב, שיש התפתחות גדולה בחשיבה על הנושא הזה, בישראל ובעולם, וזה מאז שניצני הנושא נכנסו לבתי הספר.

מיכאל מלכיאור: אם אני יכול לסכם במשפט אחד את מה שכתוב בחוברת של המ.מ.מ על פני הרבה מאוד עמודים, היא שיש קבוצה קטנה של עליתא שמקבלת חינוך סביבתי מצוין וטוב, והדבר הולך ומתרחב לכיוון מקצוע לבגרות, מדעי הסביבה, מעורבות אישית וכו'.

מיכאל מלכיאור: הקבוצה הזאת באמת טובה ומתפתחת.

מיכאל מלכיאור: יש בתי ספר שמקבלים תו תקן ירוק של איכות הסביבה, וגם זאת קבוצה שהולכת וגדלה.

מיכאל מלכיאור: אבל כאשר אנחנו מדברים על כלל בתי הספר וכלל התלמידים במדינת ישראל, אני לא בטוח שהמצב הוא בקו עלייה.

מיכאל מלכיאור: בתקופה הקצרה שבה הייתי במשרד החינוך, הרושם שלי היה שהמצב שם לא כל כך ברור.

מיכאל מלכיאור: לא היתה נכונות של שרת החינוך להקציב שעות דרושות לחינוך סביבתי.

מיכאל מלכיאור: בכל מקרה, אני שמח על חלק מהיישום, וגם על זה שהנושא של הסביבה הופך להיות חלק אינטגרטיבי בתוך נושאים אחרים של כלל החינוך בישראל.

מיכאל מלכיאור: זה לא דבר נפרד.

מיכאל מלכיאור: זה חלק מכלל הראייה על החברה שלנו, על האזרחות שלנו, על ההיסטוריה שלנו, על העתיד שלנו, על הגיאוגרפיה שלנו, על המדע שלנו, ועל כל מה שקשור לתחום הזה.

מיכאל מלכיאור: אני חושב, שזה דבר חיובי.

מיכאל מלכיאור: הבעייתיות, היא שכאשר זה משולב בתוך שאר המקצועות, אנחנו לא ידועים אם זה באמת קורה.

מיכאל מלכיאור: יכולים להיות הרבה מאוד חוזרי מנכ"ל והרבה מאוד רצון טוב לשלב את המקצוע, אבל כאשר המורים לא ערוכים לזה ולא יודעים מספיק, אפשר ללכת לאיבוד.

מיכאל מלכיאור: אם יש שעות ספציפיות המוקצות לעניין, אז אנחנו יודעים שזה קורה.

מיכאל מלכיאור: בתוך עמנו אנחנו יושבים.

מיכאל מלכיאור: אני חושב, שזה דבר חשוב ביותר.

מיכאל מלכיאור: זה גם חשוב שיהיה שיתוף פעולה הדוק יותר בין משרד החינוך למשרד לאיכות הסביבה.

מיכאל מלכיאור: אני חושב, ששרת החינוך הנוכחית תהיה פתוחה לשיתוף פעולה בעניין הזה.

מיכאל מלכיאור: אני שמח על כך, שאנחנו הולכים לפיתוח בר-קיימא של חינוך סביבתי.

מיכאל מלכיאור: זאת תפיסה כוללת של שימוש במשאבי הטבע, כדי שיהיה לנו עולם בר-קיימא בעתיד.

מיכאל מלכיאור: אני מבין, כי על ההחלטות שקיבלה הוועדה בעבר, לא היה אפילו דיון במשרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שזה חבל.

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא נאפשר את הדבר הזה בעתיד.

מיכאל מלכיאור: היו החלטות טובות של הוועדה, וחבל שמשרד החינוך לא ניצל את שיתוף הפעולה בינו לבין הוועדה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו גם רוצים לשמוע, מה קורה במגזרים השונים, המגזר הערבי והמגזר החרדי.

מיכאל מלכיאור: החינוך הסביבתי הוא דבר שמשותף לכל אזרחי מדינת ישראל.

מיכאל מלכיאור: לכל ילדי ישראל מגיע להיות שותפים בעשייה החשובה הזאת, למען עתידם.

גדעון עזרא: אני מודה לך על הדיון הזה, ואני מודה גם לחבר הכנסת גלנטי שנמצא פה איתנו.

גדעון עזרא: אני לא חשבתי שיהיו פה הרבה מצלמות טלוויזיה.

מיכאל מלכיאור: כאשר היה לנו דיון על תשלומי הורים, היו 17 חברי כנסת וכל מצלמות הטלוויזיה.

גדעון עזרא: אני ידעתי מה יהיה הפורום של הדיון הזה.

גדעון עזרא: אני לא מכיר את כל האנשים פה, אבל אני בטוח שחצים הם מהירוקים.

גדעון עזרא: זאת בדיוק הבעיה.

גדעון עזרא: בתוקף היותי שר, ביקרתי בבתי ספר וראיתי עבודות בלתי רגילות, אבל זה תלוי במורה או במנהל או בראש רשות, שמשוגעים לעניין.

גדעון עזרא: כאשר אלה לא משוגעים לעניין, אין כלום.

גדעון עזרא: אני שואל את עצמי שתי שאלות.

גדעון עזרא: קודם כל, איך אנחנו נחנך את המורים בישראל לכיוון הזה.

גדעון עזרא: אני חושב, שסמינרים למורים זה המפתח.

גדעון עזרא: ביקשתי לזמן את המל"ג לאתר חירייה, על מנת להסביר להם את העניין, כך שבחלוקת התקציבים שלהם למוסדות להשכלה גבוהה, הם יתרמו את חלקם לטובת לימודי איכות הסביבה בקרב המורים העתידיים.

גדעון עזרא: כך יהיו לנו עוד הרבה משוגעים לעניין.

גדעון עזרא: הדבר השני ששאלתי את עצמי, הוא מתי צריך להתחיל לחנך ומתי אני לא דורך על הסכנה שאדם לא יצליח בבחינות הבגרות, למרות שאפשר להיבחן היום בנושא של איכות הסביבה.

גדעון עזרא: אני הגעתי למסקנה, שככל שאתה מקדים ועושה את הדברים האלה, יותר טוב.

גדעון עזרא: הגן ובית הספר היסודי, הם היעדים העיקריים.

גדעון עזרא: אם אתה מתחיל שם, זה נטמע.

גדעון עזרא: אם אתה מתחיל יותר מאוחר, זה בספק אם זה ייטמע.

גדעון עזרא: אותו דבר גם לגבי המאבק באלימות.

גדעון עזרא: אם אתה לא מתחיל שם, זה לא יקרה.

גדעון עזרא: לכן, כאשר לומדים בכיתה א' לכתוב, השאלה היא מה כותבים.

גדעון עזרא: האם צריך ללמוד לכתוב מכונית, או זיהום.

גדעון עזרא: אני לא בטוח, ששרת החינוך לא תסכים לזה.

גדעון עזרא: בעבר היה העניין של פרח מוגן, שהתחיל מגיל צעיר.

גדעון עזרא: להתחיל ללמד את הנושא הזה בחטיבות הביניים, אחרי שמעשנים חשיש, זה מאוחר.

גדעון עזרא: זה צריך ללכת עם המאבק לאלימות.

גדעון עזרא: מי שלומד את הנושא של איכות הסביבה, הוא גם בדרך כלל לא יהיה אלים.

גדעון עזרא: הדבר השלישי, הוא הצורה של בית הספר.

גדעון עזרא: זה גם שייך למאבק באלימות.

גדעון עזרא: כאשר המנהל והמורים מתייחסים בכבוד לצורה של בית הספר, אז יש גם חינוך לסביבה.

גדעון עזרא: לא יכול שבבית ספר מזוהם, יגידו שעושים פינה אקולוגית.

גדעון עזרא: זה לא יצליח.

גדעון עזרא: אני לא האמנתי בצורך להקציב כל כך הרבה כספים מתקציב המשרד, שהוא קטן, לטובת החינוך.

גדעון עזרא: ככל שנכנסתי יותר לתפקידי, ראיתי שיש בכך חשיבות גדולה.

גדעון עזרא: ראיתי כי מספר בתי הספר מהפריפריה שמשתתפים בזה, הוא יחסית קטן.

מיכאל מלכיאור: זה הפך להיות נושא אליטיסטי.

גדעון עזרא: כן.

גדעון עזרא: אני שמתי לעצמי למטרה לתת ולתרום.

גדעון עזרא: אחת הבעיות, היא שהמשרד לאיכות הסביבה דורש קריטריונים מאוד נוקשים.

גדעון עזרא: רק בשביל למלא את זה צריך, אתה צריך להיות בוגר הרווארד.

גדעון עזרא: צריך להיות הרבה יותר פתוחים בנושא הזה לכך שבית ספר אכן רוצה בכך, גם אם הוא לא ממלא ולא נתן 3 מערכי שיעור.

גדעון עזרא: אני פועל במשרד בכמה כיוונים.

גדעון עזרא: קודם כל, להקדיש יותר כספים לבי ספר עממיים ולגנים ולפזר את זה במדינה בין יותר בתי ספר.

גדעון עזרא: אחרי שנה ניתן לבחון מה עשו.

גדעון עזרא: אני ראיתי עבודות נהדרות, אבל כולם היו משוגעים לעניין.

גדעון עזרא: אגב, גם בקרב הערבים והדרוזים יש משוגעים לעניין.

גדעון עזרא: בכפר הכי מטונף שאני מכיר, היה מורה שלימד איכות סביבה בצורה בלתי רגילה.

גדעון עזרא: ישנן אוכלוסיות שצריך לדבר איתן באמצעות הרבנים, כמו האוכלוסייה החרדית.

גדעון עזרא: שם זה הולך בקלות יחסית.

גדעון עזרא: יש הוראה מהרב, וזה מבוצע.

גדעון עזרא: ישנם גורמים משפיעים בציבוריות הישראלית, לא בהכרח שרים וחברי כנסת, שאפשר וצריך לנצל אותם לטובת החינוך.

גדעון עזרא: השבוע חמיצר פנה אלי בעניין.

גדעון עזרא: הוא אמר כי הוא מוכן לעשות רבות לטובת העניין הזה.

גדעון עזרא: אני אומר לכם, זה לא יכול להיות נחלתם של משוגעים בלבד.

גדעון עזרא: כל זמן שזה יהיה נחלתם של משוגעים, אנחנו לא נגיע לכלום.

גדעון עזרא: השבוע היינו בתחרות של האגודה לאקולוגיה במקווה ישראל.

גדעון עזרא: זה גמר שאליו הגיעו 20 בתי ספר.

גדעון עזרא: אני לא התפעלתי כל כך מהעבודות.

גדעון עזרא: שאלתי מי מקציב כמה, והסתבר כי המשרד לאיכות הסביבה מקציב 90,000 שקלים, ומשרד החינוך מקציב לעניין רק 10,000 שקל.

גדעון עזרא: אני לא רוצה להשוות בין התקציב של משרד החינוך לבין זה של המשרד לאיכות הסביבה.

גדעון עזרא: אם הם מצפים שאנחנו נוכל לממן את כל הדבר הזה, זה לא יהיה.

גדעון עזרא: אני לא רוצה להעמיס עכשיו על שרת החינוך.

גדעון עזרא: יש לה עכשיו צרות מפה ועד הודעה חדשה, ואני לא חושב שזה הנושא הראשון שהיא צריכה לטפל בו.

גדעון עזרא: אם הנציגים שנמצאים פה, יחזרו ויחשבו איך אפשר להטמיע את הדברים, זה יהיה טוב.

גדעון עזרא: חמיצר מוכן לבוא ולהופיע בהשתלמויות מורים גדולות.

גדעון עזרא: זה יהיה הרבה יותר טוב מאשר יולי תמיר תופיע, או אני אופיע.

גדעון עזרא: יש אנשים חדורי מוטיבציה לטובת העניין הזה, ומספרם הולך וגדל.

גדעון עזרא: אנחנו צריכים להשקיע בדור הצעיר.

גדעון עזרא: אלה תהליכים ארוכים.

גדעון עזרא: את העיתונות זה לא כל כך מעניין.

גדעון עזרא: מה שאנחנו לא נעשה לבד, לא יהיה.

גדעון עזרא: אני אשמח, שתמליצו למשרד לאיכות הסביבה מה לעשות.

מיכאל מלכיאור: בואו נשמע את המצגת של מרכז השל, שהכין לנו סקירה של המצב של החינוך הסביבתי בארץ.

אורלי פלד: אני מודה לחבר הכנסת מלכיאור שזימן את הישיבה הזאת, לכבוד השר שהגיע לישיבה.

אורלי פלד: ולכבוד חבר הכנסת גלנטי.

אורלי פלד: הדיון הזה הוא דיון קצת מוזר, כיוון שיש פה הסכמה בין כל מי שיושב מסביב לשולחן, שהחינוך הסביבתי הוא חשוב והוא דבר מהותי.

אורלי פלד: הבעיה שלשמה הדיון הזה התכנס, היא שאנחנו לא מספיק מרוצים מההתקדמות של הדברים.

אורלי פלד: אפשר להגיע למקומות הרבה יותר רחוקים.

אורלי פלד: בדקות הספורות שעומדות לרשותי, אני אומר על מה אנחנו מדברים, על מה אנחנו מתלוננים, וגם לתת כמה המלצות של כל מי שיושב כאן, החברה להגנת הטבע, הרשות הירוקה, המשרד לאיכות הסביבה ומשרד החינוך.

אורלי פלד: יש פה את הכוחות, שמסוגלים להזיז את הדברים קדימה.

אורלי פלד: אנחנו משוחחים על שינוי שחל בתפיסה של חינוך סביבתי, מחינוך לטבע, פרחי הבר, הגנה על עצים וצמחים, לתפיסה יותר מדעית, טכנולוגית, ניהול מושכל של העולם.

אורלי פלד: התפיסה הקיימת היום, היא תפיסה שאומרת כי מעבר לאהבת הטבע, לידיעת הטבע והבנת הסביבה, יש צורך לייצר אזרחים מודעים, פועלים ועושים, ולא רק לזרוק את האחריות לשרים, לממשלה ולמומחים.

אורלי פלד: הדברים האלה מובילים להסתכלות אזרחית ואחראית.

מיכאל מלכיאור: בשפה של השר, להפוך את כולנו למשוגעים לדבר.

אורלי פלד: משוגעים, זאת המחמאה הכי גדולה שניתן לתת לכולנו.

אורלי פלד: משוגעים לעניין, זה תו תקן.

יצחק גלנטי: בעבר שלנו טמון המשפט, משוגעים תרדו מהגג.

יצחק גלנטי: אני לא יודע אם זה מסתדר עם זה.

אורלי פלד: האחריות שלנו היא לשלוח לעולם דור צעיר שיודע להתמודד עם המשבר ביומיום.

אורלי פלד: התובנה המשמעותית ביותר, היא הבנה שאנחנו חלק מהעולם, אנחנו תלויים בו ומהווים חלק ממנו.

אורלי פלד: אדם לא נמצא מעל העולם, האדם לא שולט בעולם, אלא הוא חלק מהעולם הזה.

אורלי פלד: הקשר אינו קשר אינסטרומנטלי בלבד.

אורלי פלד: זה לא רק קשר של תועלת, אלא גם קשר רוחני, שקשור למהויות שלנו.

אורלי פלד: זה הדבר שאנחנו מנסים לקדם דרך התפיסות החינוכיות שמשותפות לכל מי שיושב כאן.

אורלי פלד: הדיון על החינוך הסביבתי מתקיים בעולם ובארץ.

אורלי פלד: יש גישות שונות.

אורלי פלד: יש פה אנשים שמקדישים שנים לפיתוח רעיונות לקידום החינוך הסביבתי בצורה הנכונה, דרך המערכות הפורמליות והבלתי פורמליות של החינוך.

אורלי פלד: אנחנו מגיעים לשלב התלונות, הביקורת, שיש למי שיושב כאן.

אורלי פלד: אנחנו קוראים את הנייר של המ.מ.מ, ונראה כי יש התקדמות בנושא של החינוך הסביבתי, שאי אפשר להתעלם ממנה.

אורלי פלד: למרות הציונים הטובים שמשרד החינוך מקבל בנייר הזה, אל לנו לשקוט על השמרים.

אורלי פלד: יש עדיין הרבה מאוד מקומות שיש מה לשפר אצלם.

אורלי פלד: אנחנו טוענים, כי יש מקומות בהם ניתן להוריד את הציון שניתן להם.

אורלי פלד: התפיסה שקיימת יכולה לגרום לנו להגיד שיש התקדמות, אבל חלק מהדברים הם רק לכאורה.

אורלי פלד: החלטת הממשלה מבוססת על מדיניות, על עקרונות של פיתוח בר-קיימא.

אורלי פלד: זה נמצא בעקרונות היסוד של הממשלה.

אורלי פלד: בסעיף 62 מדובר על החלטת הממשלה לקדם את הפיתוח בר-קיימא.

אורלי פלד: יצא חוזר המנכ"ל, שהוזכר כאן.

אורלי פלד: הוא נכתב תוך כדי שיחה עם הגופים הסביבתיים והבלתי ממשלתיים.

אורלי פלד: על פניו נראה, כי חוזר המנכ"ל הוא הזדמנות להתקדם.

אורלי פלד: אנחנו ראינו בחוזר המנכ"ל, ואני חושבת שמשרד החינוך יסכים איתנו, טיוטה ראשונית.

אורלי פלד: זה לא המיטב שניתן להגיע אליו.

אורלי פלד: יש הרבה מאוד לקיחה מהקיים, ופחות הסתכלות קדימה על כלים חדשים ופדגוגיות חדשות.

אורלי פלד: הסכנה הטמונה בחוזר המנכ"ל, היא שנבוא ונאמר שמשרד החינוך עשה את שלו ועכשיו אפשר להתקדם לדבר הבא.

אורלי פלד: אנחנו רוצים להסתכל על החוזר, על הפעולות של משרד החינוך, ולראות איפה צריך לתקן ולשנות את הדברים.

אורלי פלד: אני מאמינה שאין ויכוח עם משרד החינוך, להסתכל על החוזר כטיוטה שרוצים לשפר.

אורלי פלד: לא הייתי אומרת עליו, הצלחנו והתקדמנו.

אורלי פלד: נסתכל על תוכנית הליבה, ונראה איך היא מתייחסת לחינוך הסביבתי.

אורלי פלד: אם אני אתייחס אליה בציונים, אני אתן לה מספיק בקושי.

אורלי פלד: הסיבה היא פשוטה.

אורלי פלד: החינוך הסביבתי נמצא בתוך אשכול מקצועות בחירה, תחת הכותרת "אשכול תרבות בית ספרית, איכות חיים ושילוב הסביבה".

אורלי פלד: אם בית ספר רוצה לשלב חינוך סביבתי, הוא יכול לבחור את זה בהיקף של שבועיים שעות לימוד.

אורלי פלד: סך הכל המיקום הוא מאוד שולי.

אורלי פלד: זה לא מקבל מקום משמעותי בסדר היום של משרד החינוך.

אורלי פלד: אני חושבת, שהדוגמא שהשר נתן לגבי המשאבים שמשרד החינוך השקיע בפרוייקט, לעומת המשאבים שהמשרד לאיכות הסביבה השקיע, היא דוגמא טובה.

אורלי פלד: קשה לי לתאר את החינוך הסביבתי במדינת ישראל ללא המשרד לאיכות הסביבה.

אורלי פלד: תרשו לנו לשאול, האם זה התפקיד של המשרד לאיכות הסביבה.

אורלי פלד: האם משרד החינוך לא צריך לקחת את הבעלות על תחום החינוך?

אורלי פלד: המשרד לאיכות הסביבה יכול להביא את התמיכה המקצועית.

אורלי פלד: אנחנו לא רוצים לדמיין את הפרוייקט הזה בלי המשרד לאיכות הסביבה.

אורלי פלד: אנחנו מזמינים את משרד החינוך, לבוא ולקחת בעלות הרבה יותר גדולה ומשמעותית בתחום החינוך הסביבתי.

אורלי פלד: יש דברים טובים במשרד החינוך.

אורלי פלד: אין לנו פה קונפליקט או מלחמה, אלא רצון ללכת למקום טוב יותר.

אורלי פלד: אם אנחנו מסתכלים בראייה כוללת על המקום של החינוך הסביבתי, המעמד הוא עדיין נמוך.

אורלי פלד: אנחנו רוצים שהמעמד שלו יתחזק.

אורלי פלד: נכון לעכשיו, המעמד הוא עדיין נמוך.

אורלי פלד: לפני 3 שנים נפגשנו עם פרופסור יעקב פרץ, יו"ר ההסתדרות הפורש של משרד החינוך, והוא נתן לנו תובנה מסוימת.

אורלי פלד: הוא אמר לנו, כי אם לא תהיה תוכנית לימודים במשרד החינוך, לא תהיה מוטיבציה לבית הספר לפעול.

אורלי פלד: תוכנית הלימודים תייצר איתה את המוטיבציות, הכלים והמשאבים, כדי שהחינוך הסביבתי יוכל לפעול.

אורלי פלד: הוא אמר, כי הוא הולך להוביל מהלך ביחד עם כל הגופים המומחים, כדי לקדם תוכנית לימודית.

אורלי פלד: בפועל, האגף לתוכניות לימודים עצר את היוזמה, בטענה כי חינוך סביבתי הוא לא מקצוע, ואין להם מנדט לייצר תוכניות לימודים למשהו שהוא לא מקצוע.

אורלי פלד: אנחנו לכודים בתוך הפרדוקס הזה.

אורלי פלד: בגלל העדר ההגדרות, העדר הבעלויות וההתייחסות בצורה שמאפשרת התקדמות, אנחנו תקועים במקום הזה.

אורלי פלד: מפה אני עוברת להמלצות, שהן תוצאה של עבודות שעובדו על ידי ד"ר דפנה גולדמן וד"ר טלי טל, בשיתוף עם מי שיושבים כאן מסביב לשולחן.

אורלי פלד: ההמלצה העיקרית ביותר, היא שהגיע הזמן להכיר בחינוך הסביבתי כמקצוע, ולייצר תוכניות לימודים שמתחילות מהחינוך הקדם יסודי ועד החינוך העל יסודי, מתוך הסתכלות של רצף.

אורלי פלד: אני חושבת שהדבר בא לידי ביטוי בדברים של שניכם.

אורלי פלד: אם אין את הרצף, אם לא מתחילים בגיל צעיר ולא יוצרים את ההזדמנות לעבור תהליך מסודר עם הטמעה, התנסות, מיומנויות והקניית ידע וכלים אזרחיים, הסיכוי להצליח חינוכית, פדגוגית ואזרחית, הוא מאוד נמוך.

אורלי פלד: אנחנו תקועים בתוך הפרדוקס.

אורלי פלד: את כל זה מלווה צורך לשדרג את המעמד של החינוך הסביבתי בחינוך הליבה.

אורלי פלד: אם הוא יהיה מקצוע, אפשר יהיה לשדרג אותו.

אורלי פלד: צריך להקצות משאבים.

אורלי פלד: דיברתם על המורים כסוכני השינוי המשמעותיים.

אורלי פלד: איפה הכסף לחינוך הסביבתי?

אורלי פלד: אני מסתכלת על המסמך של המ.מ.מ ובעמוד 5 כתוב, כי בתקציב משרד החינוך אין סעיף תקציבי ייעודי לתחום החינוך לאיכות הסביבה.

אורלי פלד: מה שכן קיים, מלקטים מפה ומשם.

אורלי פלד: זה תלוי ביוזמות מקומיות ומשוגע בתוך המשרד, שיודע איך המשרד פועל ומאיפה אפשר להביא את הכסף.

אורלי פלד: אין יכולת ליצור מסה משמעותית למען הכשרת המורים.

אורלי פלד: אין הקצאת שעות ומשאבים לתוך מערכת ההוראה.

אורלי פלד: מה שאנחנו מציעים, שאותם גופים שעוסקים במשך שנים בחינוך הסביבתי, יעמדו לרשות מערכת החינוך.

אורלי פלד: אפשר לנתב את הכוחות האלה ולקחת קדימה את החינוך הסביבתי.

אורלי פלד: אפשר לשאול, למה עכשיו.

אורלי פלד: מה שונה היום מימים אחרים?

אורלי פלד: עכשיו יש לנו שעת כושר חדשה.

אורלי פלד: אנחנו מדברים על הנהלה חדשה, ורוחות חדשות שיאפשרו לנו להוביל שינוי.

אורלי פלד: האחריות המהותית שלנו, זה לצייד את הדור הצעיר בכלים של חיים במאה ה-21.

אורלי פלד: אם אנחנו נחטא ביכולת הזאת לצייד תלמידים, האזרחים של מחר, לחיות בעולם כפי שהוא, אנחנו נוטלים עלינו משא מאוד כבד שנצטרך לשלם עליו את המחיר.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להודות לך על הצגה מאוד בהירה ותמציתית.

מיכאל מלכיאור: אני בטוח שנגיע להמלצות בעקבות הדברים.

ישראל וייסנשטרן: אני רוצה בתחילת דבריי להאיר כמה דברים.

ישראל וייסנשטרן: נאמר כאן, שלא צריך להגיע למצב שהחינוך הסביבתי יהיה רק לאוכלוסייה עלית כזאת אחרת.

ישראל וייסנשטרן: למיטב ידיעתי, הנושא של חינוך סביבתי הרבה יותר משמעותי בפריפריה, במגזר הערבי ובמקומות נוספים, ולא באותם מקומות יוקרתיים.

ישראל וייסנשטרן: אני אומר את זה גם מבחינת ההשקעה, מבחינת ההשתתפות של המורים ומה שנעשה בבתי ספר.

ישראל וייסנשטרן: מבחינה זאת, המצב הוא הפוך.

מיכאל מלכיאור: אפשר לבדוק את זה בקרב 5,000 תלמידים שניגשים לבחינת הבגרות.

גדעון עזרא: זאת לא דוגמא טובה.

גדעון עזרא: הבחינות הן קטנות, ויש מגמה לגשת לבחינות האלה דווקא במקומות בהם יש בעיה בלימודים.

קריאה: זה נחשב כמקצוע בסטטוס נמוך.

ישראל וייסנשטרן: יש היום 200 בתי ספר על יסודיים שבהם לומדים מדעי הסביבה.

ישראל וייסנשטרן: מתוכם, 50 בתי ספר על יסודיים ערביים, שזה הרבה מעבר לאחוז שלהם באוכלוסייה.

מיכאל מלכיאור: 25% מהתלמידים בישראל הם תלמידים ערביים, כך שזה לא הרבה מעבר לאחוז שלהם באוכלוסייה.

ישראל וייסנשטרן: אני אמרתי בתי ספר ולא תלמידים.

ישראל וייסנשטרן: מבחינת בתי הספר מדובר על 25%, אך מבחינת התלמידים זה מגיע ל-40%.

ישראל וייסנשטרן: בתי הספר במגזר הערבי בהם לומדים מקצוע כמו מדעי הסביבה, לומדת שכבה שלמה של תלמידים, שלא כמו במגזר היהודי שבו בכל בית ספר לומדים מספר מאוד מצומצם של תלמידים.

ישראל וייסנשטרן: לכן במגזר הערבי המספר הוא הרבה יותר גדול.

ישראל וייסנשטרן: זה נכון גם לגבי האוכלוסייה היהודית בפריפריה.

מיכאל מלכיאור: כאשר אנחנו מדברים על אליטה, אנחנו מדברים על סך הכל 5,000 תלמידים שניגשים לבחינת בגרות.

מיכאל מלכיאור: גם אם אתה אומר שזה אליטה שיש בה מכל המגזרים, זה עדיין אליטה.

ישראל וייסנשטרן: אני רוצה להגיד לך, שבכימיה ניגשים 6,000 תלמידים, ופיזיקה 7,000 תלמידים.

ישראל וייסנשטרן: המספרים הם לא שונים.

ישראל וייסנשטרן: זה מייצג את מה שקורה היום בתחום של מדעים.

מיכאל מלכיאור: בכימיה זה מפריע לי פחות מהנושא של איכות הסביבה.

מיכאל מלכיאור: אני הגעתי עד הלום, וכך גם רוב חבריי, מבלי ללמוד שום דבר בכימיה והסתדרנו טוב בחיים.

מיכאל מלכיאור: הנושא של איכות הסביבה שייך לכולם, ולכן ההשוואה היא לא נכונה.

מיכאל מלכיאור: אתה נופל בהשוואה הזאת.

ישראל וייסנשטרן: אני מדבר על החינוך העל יסודי.

מיכאל מלכיאור: לחלק מאיתנו היה חינוך על יסודי.

משה גפני: בקריות יש בתי ספר לאיכות הסביבה.

ישראל וייסנשטרן: יש בתי ספר שמגדירים את עצמם כבתי ספר לאיכות הסביבה.

משה גפני: זה לא פריפריה.

ישראל וייסנשטרן: במצפה רמון יש ישיבה לחינוך סביבתי, וזה נקרא פריפריה.

ישראל וייסנשטרן: למה זה לא פריפריה?

משה גפני: אני מכיר את בתי הספר האלה.

משה גפני: הם לא פריפריה, אלא עליתא.

יצחק גלנטי: האם מדובר על פריפריה חברתית או פריפריה גיאוגרפית.

משה גפני: הקריות זה לא פריפריה.

מיכאל מלכיאור: הרצון ישנו, ואנחנו מסכימים עם המגמה.

ישראל וייסנשטרן: דובר פה על התקציב שהמשרד לאיכות הסביבה נותן,וזה בסדר גמור, אבל כנראה שהם לא מודעים לכל מה שמשרד החינוך עושה.

ישראל וייסנשטרן: אני לא מדבר על זה שהמורים ממומנים על ידי המשרד.

ישראל וייסנשטרן: אני מדבר כרגע על כסף.

ישראל וייסנשטרן: משרד החינוך פרסם מכרז לגופים שמוכנים לעשות פעולות לקידום החינוך הסביבתי.

ישראל וייסנשטרן: במכרז הזה זכו שני גופים.

ישראל וייסנשטרן: הגוף האחד זאת המועצה לישראל יפה, שמקבלת השנה 1,300,000 שקלים לפעולות הדרכה בנושא של חינוך סביבתי.

ישראל וייסנשטרן: אני לא יודע כמה המשרד לאיכות הסביבה נותן, אבל אני משוכנע שזה לא פחות.

גדעון עזרא: אני אגיד לך, פי שניים.

ישראל וייסנשטרן: גוף נוסף שזכה, זאת היחידה לאיכות סביבה, אגן בית נטופה בסכנין, שמשרתת גם את המגזר הערבי, וגם הם זכו בסכום של 250,000 שקלים להדרכה בתחום חינוך סביבתי.

גדעון עזרא: אני מכיר את המוסד הזה ואת המקום הזה.

גדעון עזרא: זה נושא מקומי לחלוטין.

גדעון עזרא: זה מקום יפה ואני ממליץ לכולם לנסוע לשם, אבל זה לא נוגע לכל התלמידים.

ישראל וייסנשטרן: אבל הוא נותן שירות לאלפי תלמידים.

מיכאל מלכיאור: אם אתה נכנס לנושא, אולי נקבל את הנתון מהמנכ"ל החברה להגנת הטבע.

מיכאל מלכיאור: כמה מקבלים היום לעומת מה שקיבלו לפני 5 שנים?

גרשון פלד: התקציב הלך וירד במאות אחוזים השנה.

גרשון פלד: אנחנו מקבלים 13,000,000 שקלים.

מיכאל מלכיאור: מה היה קודם?

גרשון פלד: היה 60,000 שקלים.

מיכאל מלכיאור: מאז שנכנסתי לעבודה הזאת בכנסת, ראיתי רק קיצוץ בתקציב משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: זה יפה שיש 13,000,000 שקלים, אבל בהתחשב בזה שלפני 5 שנים היה לכם 60,000,000 שקלים, זה מראה משהו על סדרי העדיפות שלכם.

מיכאל מלכיאור: זה שאתם מסוגלים לתת יותר מהמשרד לאיכות הסביבה, זה לא פלא.

מיכאל מלכיאור: המשרד לאיכות הסביבה הוא משרד שאין בו תקציב בכלל.

מיכאל מלכיאור: לא כדאי לך לומר, שאתם מקציבים מספיק כסף, כאשר היה קיצוץ כזה.

גרשון פלד: התקנה של החברה להגנת הטבע לא נוגעת בכלל לחינוך הסביבתי.

גרשון פלד: אין לה קשר.

ישראל וייסנשטרן: אני לא רוצה להתייחס לנקודה כזאת או אחרת, אבל אני היחידי שיש לו שערות לבנות.

ישראל וייסנשטרן: אני השתתפתי בדיון מסוג זה בוועדת החינוך של הכנסת הרבה פעמים, והשתתפתי בדיונים של משרד החינוך בהשתתפות של השר לאיכות הסביבה.

ישראל וייסנשטרן: הנושא המרכזי שהיה יכול לשנות את הדברים, זה מה שאורלי אמרה.

ישראל וייסנשטרן: כל זמן שהנושא לא ייהפך למה שאורלי אמרה, הסיכויים להתקדמות הם קטנים.

גדעון עזרא: אורלי פלד אמרה, שתהיה תוכנית לימודית מוסדרת.

מיכאל מלכיאור: הוא מתכוון להכיר בזה כמקצוע.

ישראל וייסנשטרן: להכיר בזה כמקצוע.

גדעון עזרא: אני מצפה ממך, שאתה תבוא ותגיד, שאתה חוזר חזרה למשרדך ודואג לדחוף את העניין.

גדעון עזרא: אני רוצה לצאת מהדיון הזה עם ידיעה שאתה מחר בבוקר הולך לעשות את כל מה שלא עשית אתמול.

מיכאל מלכיאור: את זה אנחנו נגיד פה עוד מעט.

אילנה זיילר: אני מובילה את הצוות לפיתוח של האסטרטגיה לקיימות במשרד.

אילנה זיילר: אני עומדת גם מאחורי חוזר המנכ"ל ופעילויות אחרות.

אילנה זיילר: החדרה של נושא כל כך מורכב למערכת, איננה יכולה להיעשות באבחה של חוזר מנכ"ל.

אילנה זיילר: אתה צריך להגיע להכשרת לבבות, אתה צריך לעורר מודעות, ואתה צריך להיות במצב שבו אתה מתחיל עם מי שמעוניין, ואחר כך אתה מתקדם.

אילנה זיילר: גם אם תכפה זאת, אם לא תהיה לך הנכונות לקדם נושאים, זה לא ילך.

אילנה זיילר: אל תשכחו שלמערכת החינוך יש עשרות נושאים לקדם, החל מהמלחמה באלימות ועד הנושא הזה.

אילנה זיילר: אני בהחלט רואה את הקשר.

אילנה זיילר: בצוות של האסטרטגיה, אני הייתי זאת שהתעקשתי שמינהל הפיתוח יהיה בתוך הצוות הזה.

אילנה זיילר: אני חושבת, שחצר בית הספר, חזות בית הספר, האקוסטיקה והצבע, הם גורמים שיכולים מצד אחד לתרום למודעות של אסתטיקה וחינוך לסביבה, ומצד שני להפחתת אלימות.

אילנה זיילר: באותה מידה שסברתי בזמנו, כי מגם מינהל הספורט ומינהל התרבות צריכים להיות בפנים, מפני שאנחנו מדברים על משהו הרבה יותר רחב, לא רק דרך הראייה הצרה של תוכניות הלימודים.

אילנה זיילר: אני תמימת דעים, שאפשר לעשות מאה מונים יותר.

אילנה זיילר: אני תמימת דעים עם המשרד לאיכות הסביבה.

אילנה זיילר: יש כאן פעילות הדדית.

אילנה זיילר: אי אפשר להגיד יותר ואלה עושים פחות.

אילנה זיילר: יש כאן קבוצת אנשים שחושבת שהנושא חשוב.

אילנה זיילר: יחד עם זה, אני סבורה שהוצאת חוזר מנכ"ל, שזה החוזר הייעודי האחרון שיצא במשרד, והכרזה על שבוע איכות הסביבה, חלוקת הפרסים לבתי ספר ירוקים ולבתי ספר שהציגו נושאים של קיימות, הם השיא של התהליכים האלה.

אילנה זיילר: הם מתחילים בבתי הספר בחודשים נובמבר-דצמבר, הם מגיעים לשבוע איכות הסביבה וכן הלאה.

אילנה זיילר: זה הנושא הייעודי היחיד שנשאר במערכת, וכל המערכת יודעת שהיא צריכה לעסוק בו במשך שבוע שלם.

אילנה זיילר: אל ייקל הדבר בעיניכם.

אילנה זיילר: יש כאן מהלכים שמתחילים מנקודת אפס ומתקדמים.

אילנה זיילר: נכון, שאפשר היה להגיע ל-500 בתי ספר ירוקים במקום 125 בתי ספר ירוקים.

אילנה זיילר: אנחנו נגיע לזה.

אילנה זיילר: במערכת יש רק 80 בתי ספר ניסויים אחרי 15 שנות פעילות.

אילנה זיילר: הדברים האלה עובדים לאט.

אילנה זיילר: מה שחשוב, זאת המודעות והעובדה שהיום יותר ויותר אנשים מבינים על מה אנחנו מדברים.

אילנה זיילר: אני רוצה לומר משהו לגבי תוכניות לימודים.

אילנה זיילר: אני, בניגוד לחברי, אין לי ויכוח לגבי מערכת החינוך העל יסודית כאשר מדובר בנושאים דסיפלינריים.

אילנה זיילר: העובדה שהנושא מופיע בתוכנית הליבה, אומרת בחירה מחייבת.

אילנה זיילר: אני סבורה שזה נכון, מפני ששם יש סל גדול מאוד של מקצועות שבא אחרי מקצועות החובה, שעליהם אין ויכוח.

אילנה זיילר: בגנים אחרים אנחנו מטפטפים את המסרים כל יום.

אילנה זיילר: אי אפשר ללמד בגן ילדים מקצוע, שנקרא איכות הסביבה.

אילנה זיילר: גם בבית הספר היסודי, והחוזר מגדיר את זה בצורה ברורה, הראייה צריכה להיות אנטרדיסיפלינרית.

אילנה זיילר: אנחנו התבקשנו בעקבות החלטת הממשלה, לשלב בכל תוכניות הלימודים עקרונות של פיתוח בר-קיימא.

אילנה זיילר: יש לנו מיפוי מלא ושלם, שעשה האגף לפיתוח תוכניות לימודים של עקרונות הקיימות ואיכות סביבה בתוכניות הלימודים.

אילנה זיילר: איני סבורה, ששעה במערכת שנקראת שעת איכות סביבה, או מקצוע שנקרא חינוך סביבתי בכיתה א או ב, יעשו את ההבדל.

אילנה זיילר: לעומת זאת, צריך לעורר את הילדים לחיסכון באנרגיה, איסוף בקבוקים, איסוף פסולת ומחזור.

מיכאל מלכיאור: למה יש סתירה בין הדברים?

אילנה זיילר: אין סתירה.

אילנה זיילר: אתה צריך לראות את הדברים בגיל הרך בראייה אינטגרטיבית ולא דסיפלינרית.

מיכאל מלכיאור: אבל אנחנו לא מדברים רק על הגיל הרך.

אילנה זיילר: אני מדברת על הגיל הרך ועל בית הספר היסודי.

אילנה זיילר: אני מדברת על זה, שבית הספר יסתכל על מחזור, אסתטיקה, שימוש בפסולת וכו'.

מיכאל מלכיאור: אולי זה שיש מקצוע מוגדר, יקל על בית הספר ועל התלמידים.

אילנה זיילר: אחת הבדיחות שמסתובבת במשרד אצלנו, מספרת על תלמידה שבאה הביתה ואומרת שהיום היא באה הביתה יותר מוקדם, כי המורה לסכסוך לא הגיעה.

אילנה זיילר: יש כאן ויכוח עקרוני בין מפתחי תוכניות לימודים ובין תפיסות פדגוגיות.

אילנה זיילר: אני לא הייתי רוצה שיגידו, שהמורה לחינוך סביבתי לא הגיעה, ולכן שבועיים לא למדנו חינוך סביבתי.

אילנה זיילר: כל העקרונות של עץ ירוק, פעילות למען הקהילה, שכבה שלמה בונה פרויקטים, שאלה הפרמטרים הנוקשים שאתה הצבעת עליהם, הם חשובים מאוד.

מיכאל מלכיאור: נניח שיש מקצוע שנקרא, היסטורית העם היהודי, זה לא אומר שזה לא יכול להשתלב בכל מיני מקצועות אחרים.

מיכאל מלכיאור: אם אין תוכניות לימודים.

אילנה זיילר: יש.

אילנה זיילר: יש תוכניות פעילות.

מיכאל מלכיאור: זה אחרת מתוכנית לימודים מסודרת.

מיכאל מלכיאור: אם יש משוגע לדבר, הוא ידאג שהנושא הזה יהיה אינטרדסיפלינרי.

מיכאל מלכיאור: אם אין משוגע לעניין, ולרוב אין, לדור שלם לא יהיה הידע הזה.

אילנה זיילר: אני מסכימה עם שני נושאים מאוד קרדינלים.

אילנה זיילר: הנושא האחד, הוא שצריך להגיע להכשרת מורים בנושא.

אילנה זיילר: אין לי ויכוח עם זה.

אילנה זיילר: הדבר השני, שאנחנו צריכים לקדם תוכנית שאומרת, שאנחנו צריכים להיות הרבה יותר נחושים באכיפה של מה שנאמר בחוזר המנכ"ל.

אילנה זיילר: בפגישה הראשונה שהיתה לי עם מר אבואב, הנושא הראשון שהיה על סדר היום, היה הנושא של קיימות.

אילנה זיילר: הוא אמר לי: "מכל הנושאים זה מה שאת מביאה".

אילנה זיילר: אמרתי לו כן, כי אני חושבת שהמשרד צריך כאן לקבל החלטות.

אילנה זיילר: אני התבקשתי להגיש לו תוכניות שמסתכלת על הנושא ברמה מערכתית.

אילנה זיילר: אני חושבת שצריך לקדם תוכנית שאומרת, כי לא מספיק שהנושא יילמד רק בבתי ספר שגילו מודעות.

אילנה זיילר: אנחנו צריכים להיות הרבה יותר נחושים באכיפה של עקרונות חוזר מנכ"ל.

אילנה זיילר: את זה אני מוכנה להביא למשרד, ולראות איך עושים את זה.

אילנה זיילר: אני בויכוח אתכם, האם צריכים להכניס עוד מקצוע לבית הספר היסודי, שנקרא איכות הסביבה.

אילנה זיילר: להכין תוכנית לימודים, לוקח 3-4 שנים.

גדעון עזרא: מה עם הכשרת המורים?

אילנה זיילר: על זה אין לי ויכוח.

מיכאל מלכיאור: אם זה לוקח 3-4 שנים, אז כדאי להתחיל.

מיכאל מלכיאור: על הרצון הטוב שלך, אנחנו יודעים.

מיכאל מלכיאור: הוא מן המפורסמים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו כאן לעזור לך.

אילנה זיילר: אני לא כאן כאדם פרטי.

אילנה זיילר: אני כאן כמייצגת מערכת שמתקדמת.

אילנה זיילר: אני הצגתי את הנושא הזה ב-E.CE, וזכיתי לשבחים רבים מאוד בהשוואה להרבה מדינות בעולם.

גרשון פלג: כרגיל, מדובר בסדרי עדיפויות.

גרשון פלג: המשרד לאיכות הסביבה נוסד בשנות ה-80, כששמיר היה ראש ממשלה, ואז היינו המדינה ה-101 בעולם, שהקימה משרד לאיכות הסביבה.

גרשון פלג: השאלה היא, איפה זה בסדר היום שלנו.

גרשון פלג: החברה להגנת הטבע התחילה בשמירה של החרגולן הזמירי, שם של ציפור, ובשמירה על גבירנית הלבנון, שם של פרח, ועשתה את האבולוציה שצריך לשמור על הסביבה כולה ולהיות מעורב בה.

גרשון פלג: זה עושה בן אדם אחר.

גרשון פלג: צריך להתחיל עם זה בגיל הצעיר.

גרשון פלג: איך הפסיקו לקטוף פרחי בר?

גרשון פלג: הילדים הלכו להורים ואמרו, שאסור לקטוף פרחים.

גרשון פלג: צריך להתחיל בגיל צעיר.

גרשון פלג: אם לא נתחיל עכשיו, בכל שנה אנחנו נפסיד את הקיימות.

גרשון פלג: לכאורה, הנושא של איכות הסביבה הוא נושא זניח, אבל זה לא נכון.

גרשון פלג: זה נושא שהוא חובק עולם ומדינה.

גרשון פלג: בן אדם שאיכפת לו מהבית שלו ומבית הספר שלו, הוא גם אדם פחות אלים ויותר טוב.

גרשון פלג: הקריאה שלי, היא להעלות את זה לסדר עדיפויות, סימולטאנית בשני המשרדים.

גרשון פלג: בלי סימולטאניות, זאת תהיה כפילות ובזבוז אנרגיה.

גרשון פלג: צריכה להיות ה דברות בין שני המשרדים האלה.

גרשון פלג: השר צודק, בלי סמינרים למורים לא נגיע לרבים.

גרשון פלג: בחברה להגנת הטבע פיתחנו תוכניות, וצריך פשוט לקחת ולהשתמש בהם.

מיכאל מלכיאור: אלה לא תוכניות לימודים, אבל אלה בוודאי תוכניות הפעלה.

מוטי ליברמן: אני רוצה להוסיף שתי נקודות.

מוטי ליברמן: אני רוצה שתדעו, כי אנחנו מרגישים בשטח שיש צמא מאוד גדול בבתי הספר לעסוק בנושא הזה.

מוטי ליברמן: מורים ובתי ספר פונים אלינו בנושא.

מוטי ליברמן: כרגע הנושא הזה הוא תל"ן.

מוטי ליברמן: צריך לשלם על זה.

מוטי ליברמן: זה חינוך לעשירים.

מיכאל מלכיאור: איך יכול להיות שצריכים לשלם על זה?

מיכאל מלכיאור: הרי אומרים במשרד שזה נושא בטיפול המשרד.

מוטי ליברמן: זאת תוכנית שאנחנו מביאים מבחוץ, והיא נחשבת כתל"ן.

מוטי ליברמן: היא לא חלק מתוכנית הלימודים.

מוטי ליברמן: אנחנו רואים שביותר ויותר בתי ספר יש התעניינות.

מוטי ליברמן: גם בקרב בחורים ובחורות לפני גיוס.

מיכאל מלכיאור: איזה בתי ספר קונים מאתכם תוכניות?

מיכאל מלכיאור: אני מניח, שמדובר בבתי ספר שהם משכבת האליטה ולא מהפריפריות.

מוטי ליברמן: לאו דווקא.

מוטי ליברמן: אנחנו פעילים בבתי ספר בעכו ובנתיבות.

מיכאל מלכיאור: האם הם משלמים?

מוטי ליברמן: הם לא משלמים.

מוטי ליברמן: אנחנו מוצאים סידורים אחרים.

מיכאל מלכיאור: איך מוצאים סידורים?

מוטי ליברמן: יש הרבה גופים, שמעוניינים לתרום לדבר הזה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא ניפול במלכודת הזאת.

מיכאל מלכיאור: אי אפשר לבסס עוד מקצוע בישראל רק על דרך השנורר.

מוטי ליברמן: זה לא מה שאני מציע.

מוטי ליברמן: אני חושב, שצריך לקרוא למשרד החינוך להגדיר את זה כמקצוע, ולהגדיר צוות שיקבע תוכנית לימודים.

מוטי ליברמן: משרד החינוך יודע לדבר רק על תוכניות לימודים, אחרת זה נחשב מקצוע נחות.

דיוויד פוניץ: אנחנו פועלים ב-50 בתי ספר במסגרת של תוכנית סביבתית, בעיקר בפריפריה, ובעוד 200 בתי ספר שמפעילים תוכניות טבע וסביבה במסגרת קרב.

דיוויד פוניץ: אני רוצה לשים את האצבע על עוד כמה נקודות.

דיוויד פוניץ: יש לנו פעילות מבורכת ועלייה במודעות ועשייה.

דיוויד פוניץ: עם זאת, אני מסכים מאוד עם אורלי, שאנחנו לא יכולים לשקוט על השמרים.

דיוויד פוניץ: יש פה תופעה היסטורית של מקורות חיצוניים של החינוך הסביבתי במשרד החינוך.

דיוויד פוניץ: המסקנה צריכה להיות, שמשרד החינוך ביחד עם המשרד לאיכות הסביבתי, צריך לקבל את הבעלות על החינוך הסביבתי.

דיוויד פוניץ: צריך לצאת מפה בהצהרה, כי החינוך הסביבתי הוא זכותו של כל ילד, וצריך להיות במרכז סדר היום של בית ספר.

דיוויד פוניץ: זה לא במקום הנושא של אלימות או סמים, אלא כאחד מהנושאים שנמצאים במרכז ההוויה שלנו, שצריכים לקבל תשומת לב.

דיוויד פוניץ: המטרה של הוועדה הזאת, היא שבעוד שנה יישבו פה 20 חברי כנסת.

דיוויד פוניץ: אז נדע שהגענו לרמת מודעות אחרת.

מיכאל מלכיאור: אתה תחנך את הדור של חברי הכנסת.

דיוויד פוניץ: אני אעבוד עם הילדים ואתה עם חברי הכנסת.

מיכאל מלכיאור: אתה אומר שישר מבתי הספר הם יקפצו להיות חברי כנסת.

דיוויד פוניץ: הפוקוס על המורים, הוא מאוד חשוב.

דיוויד פוניץ: אפילו אם יש שבוע איכות הסביבה ופרויקטים נהדרים, עדיין זה פרויקטים.

דיוויד פוניץ: החינוך הסביבתי הוא לא פרויקט אלא הוויה.

דיוויד פוניץ: זה נושא שצריך להיות במרכז.

דיוויד פוניץ: המפתח, כפי שהשר אמר, נמצא בסמינרים.

דיוויד פוניץ: אנחנו צריכים לשים דגש על מי שכבר מלמד, שיקבל השתלמויות ויוכל ללמד.

דיוויד פוניץ: אפשר ללמוד את המשוגע לעניין בבית ספר, להעביר אותו סדרה של הכשרות, ובסופו של דבר הוא יהפוך להיות מוביל בתוך המערכת.

דיוויד פוניץ: אני ממליץ, לאמץ מודל כזה.

דיוויד פוניץ: אני מתלבט לגבי פיתוח הנושא של חינוך סביבתי למקצוע.

דיוויד פוניץ: אני מסכים עם אילנה, שהפיכת הנושא למקצוע אינה ערובה לכך שהוא יילמד כמו שאנחנו רוצים.

דיוויד פוניץ: עם זאת, מקצוע הוא פוקוס או עוגן שנותן למקצוע סטטוס.

דיוויד פוניץ: החינוך הסביבתי הוא מקצוע אינטגרטיבי.

דיוויד פוניץ: היינו ממליצים על שילוב של חינוך סביבתי ומדעים, כמקצוע על, ועל שילוב של אזרחות וחינוך סביבתי.

מיכאל מלכיאור: הרי זה הויכוח על כלל המקצועות.

מיכאל מלכיאור: יש באמת בתי ספר כאלה, שאצלם הכל אינטגרטיבי.

מיכאל מלכיאור: ישנו ויכוח פדגוגי, אם זה יותר טוב או פחות טוב.

מיכאל מלכיאור: כל זמן, שאנחנו נמצאים במערכת שבה לא הכל אינטגרטיבי, אז אני ממליץ לפתח תוכנית לימודים.

זיוית לינדר: אני מסכימה עם הדברים שהוצגו על ידי אורלי.

זיוית לינדר: חלה התקדמות יפה.

זיוית לינדר: גם שיתוף הפעולה עם משרד החינוך הוא היום הרבה יותר חזק ממה שהיה בראשית הדרך.

זיוית לינדר: אין ספק, שהדרך היא עוד ארוכה.

זיוית לינדר: בהקשר לויכוח הפדגוגי, האם זה צריך להיות מקצוע נפרד או לא, אני בטוחה שצריך להעלות את הסטטוס של הנושא.

זיוית לינדר: כרגע, נראה כי הדרך היחידה היא באמת לקבל אותו בתור מקצוע בתוך מערכת החינוך.

גדעון עזרא: אני אוהב מסקנות אופרטיביות.

גדעון עזרא: אני מבקש שהשרה תדע על קיום הדיון הזה.

אילנה זיילר: בוודאי.

אילנה זיילר: אני אדווח לה על כך.

גדעון עזרא: חייבים לקיים ביחד עם יו"ר ועדת החינוך, ישיבה מצומצמת בנושאים האלה, בשביל להחליט.

יהודה גנות: אני מארגון חרדים לסביבה.

יהודה גנות: זה ארגון שקם לפני 5 שנים בעקבות מפגעים של איכות סביבה בקרב הציבור החרדי, בשכונה שלנו.

יהודה גנות: אני חייב לתת קרדיט למרכז השל, שם עברנו הכשרה.

מיכאל מלכיאור: על איזו שכונה מדובר?

יהודה גנות: שכונת יוצאי חברון בפתח תקווה.

יהודה גנות: אנחנו התחלנו כנפגעים סביבתיים במקום, והפכנו לפה ומענה לבעיות סביבה שהיו בציבור החרדי בכמה מקומות בארץ.

יהודה גנות: כאשר ראינו שאי אפשר להתחיל את הדברים מהסוף, החלטנו ללכת להתחלה.

יהודה גנות: היום אנחנו קשורים להרבה מאוד בתי ספר חרדיים בארץ, ששם יש ואקום בנושא.

יהודה גנות: אם דברו על משוגעים, אז אנחנו מטורפים.

יהודה גנות: אנחנו לא יכולים להגיע לתקציבים, כי התקציבים מועברים דרך רשויות ודרך משרד החינוך.

יהודה גנות: לבתי הספר האלה יש קושי גדול מאוד להגיע לתקציבים.

יהודה גנות: מה שמניע את הדברים זה לא רק המשוגעים לדבר, אלא גם קיום פעילות.

מיכאל מלכיאור: האם אתם מקציבים תקציב למגזר החרדי?

אילנה זיילר: אחראית על כך גברת לבנה אברמוביץ.

אילנה זיילר: הם שייכים לחינוך המוכר שאינו רשמי.

מיכאל מלכיאור: השאלה היא, אם יש תקציבים ייעודיים לנושא של איכות הסביבה.

אילנה זיילר: חוזר מנכ"ל מחייב את המערכת.

אילנה זיילר: בתי ספר מוכרים שאינם רשמיים, לוקחים מחוזר מנכ"ל לפי תפיסת עולמם.

יהודה גנות: אנחנו מדברים על הנושא הזה במיוחד, כיוון שיש צורך לדעת גם איך להפעיל את זה.

אילנה זיילר: תיצור איתי קשר ואני אראה לך.

יהודה גנות: בשבוע איכות הסביבה, כמה בתי ספר שאנחנו הפנינו גם כן פנו, אבל לא דרך התקציב הרגיל.

יהודה גנות: אנחנו מצאנו ארגונים שיעזרו לנו בזה.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לסכם את הישיבה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לשבח את המאמצים של השר והמשרד לאיכות הסביבה, להקציב תקציבים ותשומת לב לנושא של החינוך הסביבתי.

מיכאל מלכיאור: כל זה בשותפות עם הדברים שנעשו במשרד החינוך בתחום הזה, ושהתפתחו בשנים האחרונות בכל הקשור לקיימות ולגישה החדשה לנושא.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים להמליץ, כי הנושא יקבל שדרוג במשרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: קודם כל בצורה מסודרת בהכשרת מורים.

מיכאל מלכיאור: צריך לדעת, שלכל מורה בישראל שמסיים את הכשרתו יהיה ידע בנושא, כדי שהוא יוכל ללמד את המקצוע, בין אם זה יהיה אינטגרטיבי יותר או פחות.

מיכאל מלכיאור: זאת לא המציאות היום.

אילנה זיילר: זה דורש גם התדיינויות עם המל"ג.

גדעון עזרא: אני מטפל בזה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נתמוך בך.

מיכאל מלכיאור: זאת תהיה ההמלצה שלנו כלפי המל"ג.

מיכאל מלכיאור: צריך לדעת, שלכל מורה בישראל צריך שיהיה ידע בסיסי בתחום, כדי שהוא יוכל להעביר את המקצוע הזה.

מיכאל מלכיאור: לגבי החינוך לילדים בגיל יותר צעיר, אנחנו מבינים שעדיף שהחינוך יהיה אינטגרטיבי.

מיכאל מלכיאור: כאשר אנחנו מגיעים לגיל היותר מבוגר, ואני לא מדבר רק על תיכונים אלא גם על בתי הספר היסודי.

מיכאל מלכיאור: אפשר לשאול מאיזו כיתה.

מיכאל מלכיאור: נניח מכיתה ד'.

מיכאל מלכיאור: אפשר להגיד שבגן ובכיתות א-ד זה יהיה יותר אינטגרטיבי.

מיכאל מלכיאור: כאשר יש סגרגרציה בין המקצועות בבתי ספר, ואת זה ודאי יש מכיתה ד, אז צריך גם שיהיה מקצוע איכות סביבה.

מיכאל מלכיאור: צריך בדחיפות להתחיל בהכנה של תוכנית לימודים מסודרת בנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: זה לא צריך להיות על חשבון משהו אחר.

מיכאל מלכיאור: זה לא צריך לבוא על היוזמות הברוכות ומצוינות של בתי הספר הירוקים.

מיכאל מלכיאור: חשוב לדעת, שזה מקצוע שהוא גם מקצוע עיוני וגם מקצוע זהותי.

מיכאל מלכיאור: זאת לקיחת אחריות לגבי הסביבה שלנו והעתיד שלנו.

מיכאל מלכיאור: צריכה להיות שותפות בכל הנוגע לסביבה של בית הספר, לבית הספר עצמו, בשכונה ובקהילה.

מיכאל מלכיאור: זה דבר חשוב מאוד.

מיכאל מלכיאור: למקצוע הזה יש את כל האלמנטים להצליח.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נקבע פגישה מצומצמת של חלק מחברי הוועדה, ביחד עם שני השרים, השר לאיכות הסביבה ושרת החינוך, אחרי עבודת הכנה של שני המשרדים, כדי לסכם את תוכנית העבודה שלנו.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שעכשיו זאת הזדמנות טובה.

מיכאל מלכיאור: יש שרים חדשים, וזאת ההזדמנות לעשות את השדרוג.

מיכאל מלכיאור: מה שלא ייעשה בחודשים הקרובים, לא ייעשה בכל הקדנציה.

מיכאל מלכיאור: בואו ננצל את ההזדמנות לעשות את השדרוג, שכולנו מסכימים שצריך לעשות.

גדעון עזרא: אני רוצה להוסיף עוד שני דברים.

גדעון עזרא: אני מוכרח להגיד, כי בתי ספר לא מנצלים מספיק את המוסד הזה של רשות הטבע והגנים.

גדעון עזרא: לא צריך לחכות לטיול סוף שנה בשביל ללכת לגן.

גדעון עזרא: אני ביקשתי מהם שיעשו הדרכה לחינוך סביבתי באותה הזדמנות שהילדים מגיעים למקום.

גדעון עזרא: חשוב לעודד את הביקורים בגנים הללו.

גדעון עזרא: לגבי החינוך החרדי, אני מציע להרים את הכפפה.

גדעון עזרא: אתה צריך להעביר נייר עם מה שאתה רוצה אלינו ואליהם.

גדעון עזרא: צריך לראות איך אתם משתבצים במערכת הפורמלית.

גדעון עזרא: זה חשוב מאוד.

יהודה גנות: פנינו רבות לרשות הטבע והגנים.

גדעון עזרא: תפנה גם למשרד החינוך וגם אלינו.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נמליץ, שמשרד החינוך דרך החינוך המוכר הלא רשמי, ישים דגש בהקצבה לחינוך הסביבתי בבתי הספר החרדי.

גדעון עזרא: אני לא יודע איך.

גדעון עזרא: אני אבדוק אם פנו אלינו בתי ספר חרדיים.

גדעון עזרא: אני רוצה את הכסף שיש לנו לחינוך, להקדיש לבתי ספר עממיים, אם זה מקבל את תמיכתכם.

ישראל וייסנשטרן: רשות הגנים והטבע הורידה את מחיר הכניסה ל-3 שקלים, וזה גרם להרבה מאוד בתי ספר להגיע.

גדעון עזרא: אני מכיר טוב את הארץ, ואני גיליתי שם דברים בלתי רגילים.

גדעון עזרא: אם המורים לא יעשו את זה, אנחנו מפסידים בגדול.

אילנה זיילר: גם בשבוע המים והטבע הכניסה היא חינם.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים שהשבוע הזה יהיה כל השנה.

גדעון עזרא: לדעתי, צריך להצמיד את הנושא של החינוך הסביבתי למקצוע הגיאוגרפיה.

ישראל וייסנשטרן: אתה נכנס לביצה.

מיכאל מלכיאור: הפדגוגים יתנו את הדעת גם להצעה הזאת.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה, הישיבה נעולה.