ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 18, 2006-06-21 09:30

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.

גאלב מג'אדלה: נדון היום במקורות זיהום ומצב זיהום חופי הים במדינה.

גאלב מג'אדלה: הנושא הזה ונושאים שונים של איכות הסביבה יקבלו בקדנציה הזאת של ועדת הפנים ואיכות הסביבה נפח רציני מאוד.

גאלב מג'אדלה: אני מדבר על כל מה שנוגע לתחנות הניטור, הרשויות המקומיות, אופן פעולתן ודיווחן על הפליטות ועל המזהמים.

גאלב מג'אדלה: אני מכוון לכל הארץ.

גאלב מג'אדלה: יש מקומות שלצערי "מובילים" - אזור המפרץ, אזור אשקלון, תל-אביב ומקומות שונים ונוספים - אבל אני מדבר עכשיו על כל הארץ.

גאלב מג'אדלה: אני מדבר קודם כל על תחנות הכוח, כמובן, וגם על הרכבים.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שהבעיה הגדולה ביותר היא האכיפה.

גאלב מג'אדלה: יש חקיקה, שאמנם יש עוד מה לעשות בתחומה, אבל לצערי אנחנו מפגרים מאוד בנושא האכיפה.

גאלב מג'אדלה: אם נבדוק לעומק, נראה שנושא האכיפה הוא יותר בעייתי מהחקיקה, אם כי יש עוד מה לשפר בחקיקה.

גאלב מג'אדלה: לדעתי, נשים דגש חזק יותר על מערכות הניטור.

גאלב מג'אדלה: אנחנו, כמובן, בשלבים של גיבוש, ולכן נסתייע בכל הגורמים הנוגעים בדבר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים להיות גורם מוביל, ולכן לא נחכה לגורמים אחרים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לנווט את זה, יחד עם כוחות שונים, לכיוון הנכון.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נשים דגש על מערכות הניטור, שלדעתנו יכולות לתרום תרומה לא קטנה.

גאלב מג'אדלה: ראינו את הדוחות של המשרד לאיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: אני מסכים שאמנם חל שיפור בשנים האחרונות במערכות הניטור למיניהן, אבל דוחות המשרד להגנת הסביבה מראים על המשך הזיהום.

גאלב מג'אדלה: אתם יודעים ששינו את שם המשרד להגנת הסביבה?

קריאה: לביטחון איכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: שמעתי שהשר אמר שבמקום המשרד לאיכות הסביבה יהיה המשרד להגנת הסביבה.

גאלב מג'אדלה: אם היה שינוי נוסף, נקבל הודעה מוסמכת.

גאלב מג'אדלה: הוא קצת קשור לביטחון, אז הוא קרא לזה ביטחון איכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: למרות כל השכלול וההתקדמות במערכות, הזיהום ממשיך, והדוחות של המשרד להגנת הסביבה מראים את זה באופן הכי ברור.

גאלב מג'אדלה: ברשותכם, עכשיו נעבור לנושא החופים.

גאלב מג'אדלה: כולנו מסכימים שהחופים הם משאב לאומי, שעומד לא רק לרשותו של מי שיכול לשלם, אלא לרשות כל האזרחים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו חושבים שבעניין הזה צריך להיות מאבק לשינוי המצב.

גאלב מג'אדלה: אני מסכים שמצבן של הרשויות המקומיות מראש קשה.

גאלב מג'אדלה: מצבו של השלטון המקומי לא מזהיר.

גאלב מג'אדלה: חלק אומרים שהוא עומד בפני קריסה וחלק אומרים שהוא קרס.

גאלב מג'אדלה: אבל לא יכול להיות שהמשאב הזה יעמוד רק לרשות אלה שיכולים לשלם.

גאלב מג'אדלה: הרשויות המקומיות ואנחנו צריכים לשלב ידיים כדי למצוא פתרון שיסייע להם, כך שהמשאב הזה יעמוד לרשות כלל אזרחי המדינה.

גאלב מג'אדלה: נציגי רשות שמורות הטבע והגנים לא נמצאים כאן.

גאלב מג'אדלה: הייתי רוצה שהם ישמעו את מה שאומר ממקור ראשון.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים להוביל דרישה לפתוח לציבור את שמורות הטבע והגנים בחינם בחודשי הקיץ.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לשמוע מהם מה העלות של פתיחת הגנים ושמורות הטבע לציבור בחודשי הקיץ בחינם.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לסייע להם, ונמצא דרכים לפצות אותם על חודשיים אלה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מאמינים שבחודשיים האלה אפשר לקרב את האזרחים לטבע ולסביבה.

גאלב מג'אדלה: אולי אנחנו יכולים ליצור הדדיות.

גאלב מג'אדלה: יכול להיות שהחשיפה הזאת תביא לכך שיגיעו יותר אזרחים.

גאלב מג'אדלה: רשות שמורות הטבע והגנים, כמובן, תשמח מאוד לעשות זאת, אם רק תקבל פיצוי כספי, כי אלה החודשיים הרווחיים ביותר בשנה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לסייע להם ליצור מקורות פיצוי על פתיחת האתרים של רשות שמורות הטבע והגנים בחינם בפני אזרחי ישראל בחודשיים אלה של החופש הגדול.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נשמע את נציגי משרד הפנים ואחר כך את נציגי הממשלה האחרים.

גרנר: ברשותך, אני חושב שעדיף שהמשרד לאיכות הסביבה יפתח.

גאלב מג'אדלה: אני ראיתי שהם מתמהמהים ולא משדרים שום מסר שהם רוצים לדבר.

גאלב מג'אדלה: אולי הם עדיין מתלבטים לגבי שם המשרד...

גרנר: זה היום שלהם.

רני עמיר: לא ידעתי שצריך לשדר מסר...

רני עמיר: ראשית, אני מאוד שמח על קיום הדיון הזה.

רני עמיר: מאחר שאנחנו חושבים כמוך, אדוני היושב ראש, שהנושא הזה הוא בהחלט בעל רמת חשיבות לאומית מהדרגה הראשונה, מבחינת המשרד לאיכות הסביבה הגוף שממונה על אכיפה, על פיקוח ועל יישום כל החוקים של מניעת זיהום הים זה אגף ים וחופים במשרד שלנו.

רני עמיר: אני מתכבד לעמוד בראשו.

רני עמיר: כמו שהזכרת כבר, אכן יש הישגים רבים בחמש, שש השנים האחרונות.

רני עמיר: אנחנו רואים שיפור דרמטי בצמצום מקורות הזיהום בים התיכון.

רני עמיר: אני חושב שהדבר הזה בהחלט ראוי לציון.

רני עמיר: אני מחזיק פה סט שלם של מסמכים ושל נתונים.

רני עמיר: אני לא אלאה אתכם בזה, אלא אם כן תבקשו ממני, אבל הדברים מדברים בעד עצמם.

רני עמיר: אדוני היושב ראש, הזכרת את הניטור.

רני עמיר: אנחנו גם חושבים שזה חשוב מאוד.

רני עמיר: אנחנו מבצעים היום ניטור לאומי בים התיכון באמצעות החברה לחקר הימים והאגמים.

רני עמיר: אנחנו לא מסתפקים בזה, אלא אנחנו מבקשים מכל מזרים משמעותי לים, שיבצע ניטור בפתח המוצא שלו לים התיכון.

רני עמיר: הנתונים המצטברים מאפשרים לנו לדרוש מהמזרימים השונים דרישות לשיפור וכמובן לראות מה התוצאה ומה ההשלכות על הסביבה הימית.

רני עמיר: אמרתי שיש שיפור דרמטי שמוכח במספרים, אבל יש עוד בעיות.

רני עמיר: אנחנו רחוקים מלשבת על כיסא נוח ולהגיד "דיינו".

רני עמיר: אני רוצה להפנות את תשומת לב הנוכחים וחברי הוועדה למספר בעיות שעדיין זקוקות לפתרון.

רני עמיר: הבעיה הראשונה, שהיא הבעיה הגדולה ביותר, זה מוצא של בוצת מכון הטיהור של השפד"ן לים התיכון, שנמצאת במרחק של כ-4.5 קילומטר מהחוף.

רני עמיר: זה מקור הזיהום הגדול ביותר לים התיכון היום, ובין הגדולים שיש בכלל לאגן הים התיכון.

רני עמיר: ברגע שאנחנו נוציא אותו ונפתור את הבעיה הזאת - וכרגע התוכנית היא למצוא פתרון יבשתי לבוצה הזאת, אם באמצעות שריפה, קומפוסטציה או כל אמצעי אחר - אני חושב שנעשה המון לטובת הים התיכון בצד הישראלי.

רני עמיר: הבעיה השנייה היא מוצא של מפעל "אגן כימיקלים" באזור התעשייה הצפוני של אשדוד.

רני עמיר: אנחנו מחשיבים אותו כמזהם מספר שניים בים התיכון היום.

רני עמיר: בין שאר הדברים שהוא מוציא היום זה שאריות של חומרי הדברה.

רני עמיר: אין ספק שזה מזיק לסביבה הימית.

רני עמיר: תוכניות הניטור שאנחנו מבצעים מוכיחות את זה.

רני עמיר: הוועדה למתן היתרי הזרמה לים, שהיא הגוף שמתיר כל הזרמה לים, עומדת על כך שעד שנת 2009 המפעל הזה יגיע לידי הפחתה של למעלה מ-90% ברוב הפרמטרים שהוא מזהם את הים.

רני עמיר: הבעיה השלישית היא הפסולת בחופים.

רני עמיר: אדוני יושב הראש, הרשות המקומית היום אחראית בלעדית לתחזוקת החוף, שבתחום סמכותה ושיפוטה.

רני עמיר: המשרד לאיכות הסביבה יזם, יחד עם רשות הטבע והגנים, לפני שנה תוכנית שנקראת "חוף נקי".

רני עמיר: התוכנית הזאת מקצה שלושה מיליון שקל בשנה לטובת רשויות מקומיות ולטובת פעולות חינוך והסברה.

יחזקאל לביא: ואיך החלוקה?

רני עמיר: אני לא זוכר בעל פה, אבל בגדול זה הולך פר קילומטר חוף באופן יחסי לאורך הקילומטרים של רשות מקומית פלוס תקציב מיועד לפעולות חינוך ולפעולות פרסום והסברה.

רני עמיר: התוכנית הזאת חשובה מאין כמוה.

רני עמיר: אנחנו רואים את התוצאות ואת השיפור בצורה דרמטית.

רני עמיר: יש לנו מדד שנקרא "מדד חוף נקי", שמודד בצורה כמותית את רמת הניקיון מפסולת של החוף היום.

רני עמיר: אנחנו חושבים שמפה צריכה לצאת קריאה למשרד האוצר ולרשויות המקומיות להמשיך את המאמץ, גם לא יהיה כסף, כך שיקצו כסף מתקציבם.

רני עמיר: בעיה אחרונה שאני רוצה להעלות פה זה נושא ניצול הקולחים.

רני עמיר: עדיין לא כל הקולחים הסניטריים ממקור עירוני מנוצלים להשבה חקלאית.

רני עמיר: המשמעות של זה היא שחלק מהקולחים זורמים לים.

רני עמיר: אפשר להתווכח מהיום עד מחר עד כמה זה מזיק, אבל זה מזיק להזרים את הקולחים האלה.

רני עמיר: גם ברמת טיפול שניונית, עדיין מכניסים מזהמים מיותרים לים, בשעה שהם יכולים להיות מנוצלים בצורה מלאה להשבה חקלאית.

רני עמיר: זה דבר שצריך לעבוד עליו ולקדם אותו.

רני עמיר: צריך לעזור לנציבות המים ולרשויות המקומיות כדי לפתור גם את הבעיה הזאת.

רני עמיר: אם נצליח בזה, עשינו הרבה.

רני עמיר: אני אסתפק בדברים האלה בשלב זה.

יוסף עמאר: חופי הרחצה נפגעים מאוד מזיהום מי ים.

יוסף עמאר: זו מכה שפוגעת כמעט בכל החופים בארץ.

יוסף עמאר: בסופי שבוע אני מקבל המון תלונות מהמוקד לאיכות הסביבה.

יוסף עמאר: בנוסף למה שאמר מר רני עמיר, יש גם בעיה בנחל אלכסנדר ובנחלים אחרים.

יוסף עמאר: זה מביא לסגירת חופים.

יוסף עמאר: יש לזה גם השלכות על העסקים ועל הציבור הנופש בחופים.

יוסף עמאר: נכון שאנחנו במשרד הפנים עובדים בשיתוף מלא עם המשרד לאיכות הסביבה ויש מוקד שמדווח לנו, אבל זה עדיין לא מספיק.

יוסף עמאר: הבעיה היא שהרשויות המקומיות באות אלינו בדרישה תקציבית לניקוי החופים.

יוסף עמאר: כמו שאמר מר רני עמיר, מדובר ב-75%, אבל אנחנו נתקלים בבעיה שיש דרישה לתקצב את הרשויות בנושא של ניקוי חופים.

יחזקאל לביא: הרי זה נמצא בסל.

יוסף עמאר: קיימנו בשנה שעברה אולי 40 ישיבות כדי למצוא תקציב לניקוי חופים.

יוסף עמאר: שנה או שנתיים לפני כן גם ראש הממשלה הבטיח זאת.

יוסף עמאר: צריך להסדיר את תקציב ניקוי חופים, כי 60% מזיהום החופים מגיע מלב הים, לא מהתושבים, זאת אומרת שזה באחריותה של המדינה.

יוסף עמאר: אין מה לעשות, זה דבר שצריך לנקות.

יוסף עמאר: בנוסף לזה, יש שיתוף פעולה מלא עם משרד הבריאות, המשרד לאיכות הסביבה ומשרד הפנים שמשקיעים מאמצים רבים בנושא.

יוסף עמאר: לא יתכן שאנשי משרד הבריאות - ואני לא אדבר בשמם - יגיעו בשעה 2:00, 3:00 בלילה וכן בשעות הבוקר המוקדמות, וגם עובדי המשרד לאיכות הסביבה יגיעו עם אנשי העירייה, ויצטרכו לתאם סגירת חופים.

יוסף עמאר: בסופו של דבר, זה פוגע בסדר היום השוטף ובעבודה השוטפת של חופי רחצה ופוגע בנופשים שמבקרים את חופי הרחצה.

יוסף עמאר: אבקש שהוועדה תבדוק את הנושא התקציבי ואת האופן בו יש לתמוך ברשויות בנושא של תקצוב וניקוי חופים.

זאב פיש: לנו יש תפקיד מאוד מאוד מוגדר במערכת הזאת.

זאב פיש: אנחנו צריכים לקבוע את איכויות המים שמותרות לרחצה מבחינת בריאות הציבור.

זאב פיש: אני חושב שאנחנו מנהלים את הנתונים שלנו - מערכת ניטור שפיתחנו בשיתוף המשרד לאיכות הסביבה והרשויות המקומיות - בצורה מאוד עמוקה.

זאב פיש: יש היום תמונה מאוד ברורה, ממש בעדכון יומי, שמוצג אפילו באתר משרד הבריאות, המפרט את מצב החופים מבחינת בריאות הציבור.

זאב פיש: אני מדבר רק על החופים המוכרזים, לא על הים הפתוח, כי זה המדד שלנו.

זאב פיש: פיתחנו מערכת דיווח בין כל הגופים שהוזכרו כאן.

זאב פיש: אנחנו בין השאר מעדכנים גם את צה"ל, את חיל הים ואת חדר מצב טיולים של משרד החינוך.

זאב פיש: יש כאן מערכת ניטור מאוד יעילה.

זאב פיש: כמובן שהיינו רוצים להיות הרבה יותר בשטח ולהעשיר את מאגר הנתונים שלנו, אבל כפי שקודמיי אמרו פה, זה נתון לשיקולים של כוח אדם, של תקציב וכדומה.

זאב פיש: אני חושב שאני יכול להגיד די בביטחון שאנחנו נותנים מידע לציבור ברמה שאין הרבה מדינות בעולם שנותנות אותו.

דני גרינוולד: נציבות המים, במסגרת הפיתוח של מקורות המים של הארץ, פועלת להסיט את כל הקולחים המתוקים שהיום זורמים לים, אם בהזרמה ישירה או דרך נחלים, להשקיה או לשימושים אחרים בתעשייה, וכך למנוע זיהום אפשרי מהקולחים לים.

דני גרינוולד: התהליך בעיצומו.

דני גרינוולד: הוא אמור להסתיים עד סוף העשור.

דני גרינוולד: מאחר שהוא מותנה בדברים נוספים, כגון: שיפור איכות הקולחים וסילוק מלחים, ייתכן שיימשך שנתיים נוספות מעבר לכך.

דני גרינוולד: כדי שהמהלך הזה יצליח, אנחנו חייבים להמשיך ולהגביר סילוק של תמלחות לים, של זרמים עשירים במלח, שלא פוגעים בים, אבל מאוד פוגעים במקורות המים היבשתיים.

דני גרינוולד: רק הגברת סילוקם לים תאפשר את המשך פעילותם של המערכים לניצול המים.

דני גרינוולד: כמובן שהם צריכים להיות מסולקים לים באיכות כזאת, שהם לא יפגעו בים.

עידית הוד: אנחנו גם מעורבים עם המשרד לאיכות הסביבה בפרויקט "חוף נקי", שהוא בהחלט פרויקט מבורך, וגם בתוכנית למניעת זיהום הים מדלקים ושמנים.

עידית הוד: אנו אכן נתקלים באותה בעיה תקציבית.

עידית הוד: מרבית הזיהום מגיע מהים, ומרבית המשתמשים בחוף לאו דווקא מגיעים מאותה רשות מקומית, שנאלצת לנקות אחריהם.

עידית הוד: מילא אם היה מדובר בחופים מוסדרים, אבל בחופים הבלתי מוסדרים יש בעיה תקציבית קשה.

עידית הוד: פרויקט" חוף נקי" באמת מוכיח את עצמו.

עידית הוד: היינו רוצים לראות שהדברים מתקדמים.

גאלב מג'אדלה: את איחרת, כי נציג משרד הפנים הודיע שהוא נותן 20 מיליון שקל לפתרון הבעיה.

גאלב מג'אדלה: כבר אין בעיה כספית.

גאלב מג'אדלה: ..

עידית הוד: הרבה פעמים אומרים, אבל תכל'ס אין אחר כך כסף.

גאלב מג'אדלה: לא, לא שמעת כי באת באיחור, אבל התחייבו לפרוטוקול...

גאלב מג'אדלה: כולנו צריכים להתחיל בזמן את הישיבה ולא רק יושב ראש הוועדה.

יעל מייסון: רציתי להתייחס לשני נושאים.

יעל מייסון: הנושא הראשון מתרכז בהזרמות ממכוני טיהור שפכים, שהם מקור עקיף של חומרים שמגיעים לים.

יעל מייסון: במסגרת משרדי ממשלה, הוטל על השרה לשעבר דליה איציק לקדם את תקני ועדת ענבר, שכבר אומצו בהחלטת ממשלה.

יעל מייסון: אנחנו עכשיו פועלים ליישום ונמצאים בשלב מאוד מתקדם של קביעת איזה מכוני טיהור שפכים ישודרגו קודם.

יעל מייסון: מכוני טיהור שפכים שמזרימים לנחלים מעל X חודשים, כמו: כפר סבא והוד השרון, נדרשים לשדרג את איכות ההזרמה לנחל, שהיא איכות הרבה יותר מחמירה בכמה פרמטרים, במיוחד חנקן וזרחן.

יעל מייסון: מכון טיהור שפכים חיפה, לדוגמה, שמזרים חלק מהקולחים שלו לנחל קישון ושהוא המכון השני בגודלו בארץ אחרי השפד"ן, אמור גם הוא לשדרג את איכות הקולחים השניונית למה שקוראים "איכות ועדת ענבר להזרמה לנחל".

יעל מייסון: נציבות המים מטפלת בנושא של קידום מפעלי ההשבה, כפי שהסבירו לנו.

גאלב מג'אדלה: מתי, לדעתך, זה יקרה?

יעל מייסון: ברגע שנוכל לצאת לדרך, יש לנו מיליארד שקל לחלק על פני 10 שנים.

יעל מייסון: אנחנו כרגע בודקים איזה מכון טיהור שפכים ישודרג קודם, כאשר בכל שנה מוקצים כ-100 מיליון שקל.

יעל מייסון: אם אנחנו הולכים לשדרג מכון טיהור שפכים, כמו מכון טיהור שפכים חיפה, הוא לוקח 80 מיליון שקל מתוך ה-100 מיליון שקל שמוקצים באותה שנה, ואז מכוני טיהור שפכים אחרים "מחכים".

יעל מייסון: עלינו לעשות מאזן, או לגרום לכך שמשרד האוצר ייתן בשנים הראשונות קצת יותר ולא יחלק את זה ל-100 מיליון שקל לשנה.

יעל מייסון: התקציב הועבר ממשרד האוצר למנהלת המשרד לתשתיות לאומיות דרך המינהל הארצי לפיתוח תשתיות ביוב, שבראשו עומד יעקב צמח.

יעל מייסון: יהיו קולחים שאין להם ניצול בחקלאות, כמו בכפר סבא וברמת השרון, שם מקצים רק חלק קטן מהקולחים להשבה חקלאית.

יעל מייסון: ברגע שהם יגיעו לאיכות הזרמה לנחל, גם המצב מבחינת הים ישופר מאוד.

יעל מייסון: יש כבר מחויבויות שלטוניות לעניין הזה, והם בדרך לשדרוג.

יעל מייסון: בתום 10 שנים, כל מכוני הטיהור שמזרימים עודפים לנחל - שוב אני אומרת שאין הכוונה לחודש, חודשיים, כי אז יוכלו להזרים באיכות שמשתמשים בה להשקיה, אבל אם הם מזרימים במשך זמן ארוך יותר -יצטרכו להזרים אותם לנחל באיכות ועדת ענבר, שהיא כאמור איכות יותר מחמירה, וזה דורש השקעה כספית.

יעל מייסון: אי אפשר להשיב את הקולחים של חלק ממפעלי התעשייה, לדוגמה מפעלי הקישון ובתי הזיקוק.

יעל מייסון: הם לא יכולים להזרים למכוני הטיהור, אם הם רוצים להשתמש בקולחים להשקיה.

יעל מייסון: לכן אם מכוני הטיהור האלה משתמשים בנחל כצינור ההזרמה שלהם, אנחנו מתנגדים לזה, כי אנחנו רוצים שבנחל יזרמו מים טובים.

יעל מייסון: יש החלטת ממשלה להקצות 50 מלמ"ק מים טובים לערכי טבע, ביניהם לנחלים.

יעל מייסון: אנחנו לא רוצים קולחים תעשייתיים כמקור לשיקום נחלים.

יעל מייסון: אם אין ברירה אחרת, הם חייבים לעמוד בתקן ועדת ענבר להזרמה לנחלים שהזכרתי קודם.

יעל מייסון: מי שלא יכול ועומד להזרים לים, אנחנו דורשים באגף שלנו שהוא יזרים את זה ישירות לים, בכפוף לכך שהוא עומד בתקני ההזרמה לים.

יעל מייסון: אסור לו להשתמש בנחל כצינור הזרמה.

דני לוי: הדף שמונח לפני חברי הוועדה זה העמוד הראשון מתוך דוח על מצב הים והחופים, שהייתי חלק מהעורכים שלו, אם כי לא המחבר העיקרי.

דני לוי: אני רוצה למסור לכם מספר עובדות.

דני לוי: רני דיבר על אגן ונציגי המשרד לאיכות הסביבה הזכירו את מקורות ואת הרשויות.

דני לוי: אני חושב שהדוח שלנו נוגע בדברים האלה.

דני לוי: הוא מהווה סיכום נתונים של המשרד לאיכות הסביבה, של משרד הבריאות, של חקר הימים והאגמים.

דני לוי: אתם יודעים שמתוך 200 קילומטר חוף, 50 קילומטר זמינים כחופים פתוחים.

גאלב מג'אדלה: מה זה חופים פתוחים?

גאלב מג'אדלה: האם אתה מתכוון לחופים מוכרזים או פתוחים?

דני לוי: יש במדינה 195 קילומטר חוף החל מראש הנקרה.

משה גפני: חלק סגור.

דני לוי: אני מדבר על מרינות, נמלים, צבא, חברת חשמל.

גאלב מג'אדלה: כמה מתוך ה-195 קילומטר סגורים?

דני לוי: רבע מהחופים הם פתוחים.

משה גפני: רבע פתוחים, אבל יושב הראש שאל כמה סגורים?

גאלב מג'אדלה: 145, כי 145 ועוד 50 זה ביחד, בחשבון פשוט, 195 קילומטר.

גאלב מג'אדלה: אני עשיתי את החשבון במקומו.

דני לוי: המשרד לאיכות הסביבה ונציבות המים הזכירו נושא מאוד חשוב, שהוא הקולחים.

דני לוי: מתוך כ-500 מיליון מטר מעוקב של קולחים, כ-150 מיליון מטר מעוקב בשנה מוזרמים לים.

דני לוי: זה מקור עיקרי מאוד מאוד לזיהום הים.

דני לוי: אנחנו שומעים על תוכניות, שעד סוף העשור ישודרגו מכונים ויהיו ניצול והשבה.

דני לוי: הדוח שלנו מצביע על כך, שהשפכים האלה מהווים מקור זיהום עיקרי מאוד לים, ונדרשת גם אכיפה יותר משמעותית וגם הפחתה של המקור הזה.

דני לוי: נכון שמרבית המקורות האלה פועלים בהיתר של המשרד לאיכות הסביבה.

דני לוי: אנחנו חושבים שצריכים גם לאכוף וגם להחמיר את התקנים על המפעלים ועל המקומות שמזרימים תמלחות.

דני לוי: עלה פה הנושא של האיכות הבקטריאלית על ידי משרד הבריאות.

דני לוי: למיטב הבנתנו, התקן משנת 1992 הוא תקן מוצע.

זאב פיש: זה תקן רשמי של משרד הבריאות.

דני לוי: לא ראינו שהוא מעוגן בחקיקה, ואנחנו חושבים שראוי שכך יהיה.

דני לוי: בכל מדינה מתוקנת תקן איכות מי ים ותקן בקטריאלי למי נופש ורחצה, ראוי שיהיה בתקינה.

גאלב מג'אדלה: יש הבדל בין תקינה לבין חקיקה.

גאלב מג'אדלה: צאו מתוך הנחה שחברי הכנסת לא מומחים לנושא איכות הסביבה, תקן בקטריאלי ולא כימי.

גאלב מג'אדלה: בשנה הקודמת קצת למדנו דברים חדשים, אבל יש פה חברי כנסת חדשים, כמו ידידי אהרונוביץ, שמתעניינים מאוד באיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: אל תטעו אותנו ואל תבלבלו אותנו במושגים מקצועיים.

גאלב מג'אדלה: תגיד לנו למה זה צריך להיכנס לחקיקה.

גאלב מג'אדלה: יש לנו שפע של חקיקה, ואפילו מיותרת.

גאלב מג'אדלה: הבעיה שלנו היא אכיפה כמעט בכל תחום.

משה גפני: למה לא מספיקות תקנות?

דני לוי: זאת שאלה אוניברסלית, שאתה יכול לשאול על כל תקן בכל דבר.

דני לוי: אם זה בחקיקה, זה מאפשר לגופים או לאזרחים, למשל, לפעול נגד משרדים, בגלל שהמים לא עומדים בתקן שעוגן בחקיקה, וכך לגרום ליתר אכיפה.

גאלב מג'אדלה: יש לי בעיה עם האזרחים.

גאלב מג'אדלה: האזרחים לא פועלים.

גאלב מג'אדלה: אני יושב בחוף הים ורואה שעובר ג'יפ בין המתרחצים, כשאף אחד מהם לא חושב לרגע להרים טלפון למשטרה.

דני לוי: אני לא אערער על חוות דעתו של יושב הראש.

גאלב מג'אדלה: תאמין לי שאם האזרחים היו מעורבים, מצבנו היה יותר טוב.

גאלב מג'אדלה: כשאני מתקשר למשטרה, השוטר שואל אותי: מה אתה רוצה, שאני עכשיו אבוא לחוף?

גאלב מג'אדלה: אז אני אומר לו: כן, תבוא.

גאלב מג'אדלה: זה 3.5 קילומטר.

דני לוי: אולי זו הסיבה שהאזרחים לא מתלוננים והבעיה היא לא אצל האזרחים.

גאלב מג'אדלה: אם האזרחים יתלוננו נגד השוטר, נגד המשטרה ונגד מי שלא רוצה לאכוף את החוק, תאמין לי שהשוטרים יעשו את זה.

דני לוי: יש גם אזרחים שמתאגדים לעמותות ופועלים דרך העמותות.

גאלב מג'אדלה: אתה יודע מה?

גאלב מג'אדלה: בואו נרים את הכפפה.

גאלב מג'אדלה: אני מאוד לא אוהב שכולם נותנים עצות והולכים.

גאלב מג'אדלה: אתה מעוניין בחקיקה?

גאלב מג'אדלה: אני, חבר הכנסת דב חנין, חבר הכנסת משה גפני ושכנתי למליאה שרה מרום-שלו לוקחים את זה עלינו, תכין את החקיקה, תביא אותה ואנחנו נקדם אותה.

גאלב מג'אדלה: אני כבר בחנתי אתכם 50 פעם, ואני לא מדבר על "צלול".

גאלב מג'אדלה: אני מדבר גם על הארגונים, גם על הנציבות וגם על "אדם טבע ודין".

גאלב מג'אדלה: אמרתי לכם שתביאו חקיקה ונקדם אותה, אבל עוד לא ראיתי חקיקה.

דני לוי: לא ידעתי שלאדוני יש כזה מטען נגד הארגונים, אבל אנחנו נעמוד באתגר הזה.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לך ביושר שבחנתי את כולכם בקדנציה הקודמת.

גאלב מג'אדלה: אם תביאו חקיקה ראויה, אנחנו נקדם אותה.

גאלב מג'אדלה: אתה יודע מה זה אומר שאקדם אותה?

גאלב מג'אדלה: חוק שדנו בו 13 שנה, חוק אסון המוני, בעזרת הצוות המקצועי שלנו וחברי הוועדה, העברנו אותו תוך חמישה חודשים, אחרי שדנו בו 13 שנה.

גאלב מג'אדלה: אבל אנחנו בחנו אתכם.

גאלב מג'אדלה: כל אחד מצא לו חבר כנסת שלו שמקדם לו חקיקה, ובסוף לא התקדמו חקיקות.

משה גפני: כמה זמן אתה נותן להם?

גאלב מג'אדלה: אני לא נותן להם.

גאלב מג'אדלה: מר לוי מעמותת "צלול" המכובדת טוען שצריך חקיקה.

גאלב מג'אדלה: אני חשבתי שמספיק תקנות, אבל הוא שכנע אותי שצריך חקיקה.

גאלב מג'אדלה: תרים את הכפפה, תביא את החקיקה ואנחנו נקדם אותה.

דני לוי: אדוני יושב הראש, אנחנו נשתדל עד סוף המושב הקרוב להביא לך את החקיקה.

גאלב מג'אדלה: אם אתה רוצה, אתן לך את הרשימה של אלה שבחנתי אותם.

דני לוי: אני לא מעוניין בזה.

דני לוי: אם זה האתגר שאתה מציב בפנינו, אנחנו נשתדל לעמוד בזה.

גאלב מג'אדלה: אני לא יוזם חקיקות, אלא רק לוקח מה שאתם אומרים שהוא ראוי, ואני מקדם אותו.

דני לוי: אנחנו נזכה לקרדיט הראוי ואנחנו נעמוד באתגר שאדוני הציב.

דני לוי: משרד הבריאות הזכיר שהוא מוגבל.

דני לוי: אנחנו לא תוקפים את משרד הבריאות על מה שכן נעשה, אלא אנחנו חושבים שיש דברים נוספים שצריך לעשות, למשל: משרד הבריאות ציין שהוא דוגם את המדד שלו לחופים מוכרזים.

דני לוי: ישנם הרבה אנשים שמשתמשים בחופים לא מוכרזים, ולכן אנחנו חושבים שבכל זאת צריך לנטר ולדווח בצורה עוד יותר מלאה.

זאב פיש: מה שאנחנו נדרשנו לו במשרד הבריאות - אין לנו שום סמכות אחרת - זה לנטר רק את החופים המוכרזים, וכל המערכת שאני מדבר עליה של החופים המוכרזים היא מערכת שאפשר וכדאי לבחון אותה, ואנחנו די גאים בה.

זאב פיש: החופים שאתה מדבר עליהם הם חופים לא מוכרזים, ומשרד הבריאות לא נדרש, ואין לו אפילו אפשרות, לבצע שם איזושהי אכיפה.

זאב פיש: אני אכן חושב שיש שם בעיה רצינית.

משה גפני: לא הבנתי מה ההבחנה בין חופים מוכרזים לחופים לא מוכרזים.

משה גפני: אנחנו מדברים על מים מזוהמים ועל נושאים שקשורים למשרד הבריאות.

זאב פיש: קודם כל, הם לא קשורים.

זאב פיש: מי שפותח וסוגר חופי רחצה זה משרד הבריאות.

זאב פיש: התקן שאני מדבר עליו, מדבר על רחצה של אנשים בחופי רחצה.

זאב פיש: יש אנשים שמתרחצים בחופי רחצה לא מוכרזים.

זאב פיש: אין לנו שום שליטה, ידע או יכולת לבצע ניטור בכל מקום שבו אדם מתרחץ.

זאב פיש: משרד הפנים נותן לנו רשימה של חופים מוכרזים, ואנחנו עושים יחד איתו, יחד עם הרשויות המקומיות ויחד עם המשרד לאיכות הסביבה, מערכת ניטור, וזה עובד.

זאב פיש: כל המערכת שאני מדבר עליה היא רק בחופים המוכרזים.

זאב פיש: מדינת ישראל עדיין לא הטילה על משרד הבריאות לבצע ניטור במקומות שהם לא מוכרזים, גם בגלל שאין מציל.

משה גפני: חלק גדול מהחופים במדינת ישראל לא נבדקים בכלל, גם אם יכול להיות שהמים גורמים נזק לחוף עצמו ולא למתרחצים אפילו.

אב פיש: הניטור שלנו מתבצע רק בחופים המוכרזים.

דב באסל: צריך לטפל במקורות הזיהום השונים.

דב באסל: אנחנו כמובן בעד שיתוף פעולה עם כל הגורמים.

דב באסל: אני יכול לייצג רק את התעשייה.

דב באסל: יחד עם זאת, צריך לעשות את זה בצורה יעילה מבחינה טכנולוגית.

דב באסל: צריך לזכור שישנם זרמים, שאין ברירה אלא להזרימם אל הים.

דב באסל: כמובן שהדבר צריך להיעשות באיכות כזאת שלא תפגע בים ובאקוסיסטמיות השונות, אבל צריך לזכור שלמדינת ישראל תקנות ייחודיות, שלא קיימות בשום מקום בעולם.

דב באסל: אנחנו משיבים כ-80% מהקולחים של מכוני הטיהור ואת התמלחת, על פי תקנות, המפעלים מחויבים להזרים לים.

דב באסל: אין להם מוצא אחר.

דב באסל: לכן כל מי שמדבר על אפס הזרמה או אפס זרמים, לדעתנו לא רואה את המציאות כפי שהיא בצורה נכונה.

דב באסל: חשוב שהדברים האלה ייאמרו.

דב באסל: אנחנו פועלים ונמשיך לשתף פעולה עם המשרד לאיכות הסביבה ועם כל משרדי הממשלה האחרים, על מנת לטפל במקורות הזיהום השונים לים.

דב חנין: אדוני יושב הראש, קודם כל אני מודה לך שאתה מקיים את הדיון החשוב הזה ביום של הרבה פעילויות סביבתיות בכנסת.

דב חנין: אני רוצה לברך אותך גם על הצעתך לפתוח את הגנים הלאומיים ושמורות הטבע, לפחות בחודשי הקיץ, לציבור הרחב ללא תשלום.

דב חנין: אני חושב שבכלל ראוי ששמורות טבע וגנים לאומיים יהיו פתוחים לשימושו של הציבור, כי זאת המטרה שלהם.

דב חנין: אם צריך לממן את רשות שמורות הטבע – וצריך לממן אותה – זה לא צריך לבוא על חשבונו של הציבור, ובוודאי לא על חשבונם של העניים וחסרי האמצעים, שהם הראשונים שצריכים להשתמש בשמורות הטבע ובגנים הלאומיים.

דב חנין: אני שומע את הדיון כאן, ואני חושב שאני חי בארץ אחרת, ארץ שכבר פתרה את בעיות הזרמת הזיהומים והשפכים לים, ונותר לנו רק לטפל בפרטים הקטנים.

דב חנין: אני אפילו שומע טענות נגד ההצעות לאפס הזרמה.

דב חנין: אין דרישה לאפס הזרמה של שפכים בכלל לים, אבל יש בהחלט דרישה להפסיק את המצב המופקר, שבו אנחנו מזהמים את הים שלנו בצורה כל כך מסיבית.

דב חנין: אני שומע, לצערי, שהמשרד לאיכות הסביבה תומך בתוכנית שתזרים, למשל, שפכים במקום לנעמן למפרץ עכו.

דב חנין: אם אני טועה בזה, אני מאוד אשמח שתתקנו אותי.

יעל מייסון: בוודאי שאתה טועה, מדובר על קולחים.

דב חנין: אני לא מדבר על קולחים מטופלים, אלא על שפכי תעשייה במפרץ עכו.

דב חנין: אם המשרד לאיכות הסביבה לא עומד מאחורי תוכנית כזאת, אני מאוד אשמח לשמוע, כי זאת תוכנית שאין לה מקום.

דב חנין: בוודאי שצריך לשמור גם על הקישון וגם על הנעמן, אבל הפתרון לקישון ולנעמן לא נמצא בהזרמת רעלים למפרץ חיפה או למפרץ עכו.

דב חנין: יש ממד בין-לאומי לנושאים הסביבתיים שאנחנו עוסקים בהם, בוודאי כשאנחנו עוסקים בנושאים שלה ים.

דב חנין: אנחנו חתומים על אמנת ברצלונה.

דב חנין: אדוני היושב ראש, למרות שאנחנו ועדת הפנים ואיכות הסביבה, הייתי שמח שנזמין לדיונים שלנו גם את נציגי משרד החוץ, כדי שידברו אתנו על ההיבטים הבינלאומיים ועל המשמעויות הבינלאומיות של המחויבויות שלנו כמדינה באמנת ברצלונה.

דב חנין: אחד ההיבטים הבינלאומיים שעולה בימים אלה מאוד על סדר היום הוא נושא השפכים של רצועת עזה.

דב חנין: רצועת עזה מאוד סמוכה אלינו, כידוע, בוודאי לחופים הדרומיים של זיקים ואשקלון.

דב חנין: לכן גם בים אין גבולות.

דב חנין: זיהום הים לא יכול להיעצר בגבולם של הפלסטינים.

דב חנין: אנחנו צריכים גם כאן שיתוף פעולה אזורי ושיתוף פעולה ישראלי-פלסטיני כדי להתמודד עם הבעיות האלה.

דב חנין: מעבר לשאלת זיהום הים, שאלה רצינית שעומדת בפני הוועדה היא שאלת סגירתם של חופים בפני הציבור.

דב חנין: כאן התמונה איננה ורודה, למרות ההתקדמות שהייתה בכנסת הקודמת עם חקיקתו של חוק החופים.

דב חנין: התמונה איננה ורודה, מכיוון שמה שקורה למשל בכינרת זה המשך מצב של הפקרות, שבו חופים ציבוריים מופקעים מן הציבור ונסגרים לשימושו של הציבור.

דב חנין: זה נושא שמחייב אחת ולתמיד התערבות מאוד דרמטית שלנו ושל הרשויות.

דב חנין: אני יודע שהוועדה עשתה סיור במקום.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת חנין, אנחנו מתכוונים לחזור במהדורה שנייה עבורך על כל מה שפספסת בקדנציה הקודמת, כשלא היית חבר כנסת, בנושא איכות הסביבה ושלוחותיה.

דב חנין: מצוין, אני מאוד אשמח.

גאלב מג'אדלה: על כן, בשבועות הקרובים יתקיים דיון נפרד על נושא הכינרת, כי היום אנחנו דנים בחופי ים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים שתשאיר את כל האנרגיה לאותו דיון.

גאלב מג'אדלה: נקיים פעם נוספת את הסיור שערכנו בלעדיך.

דב חנין: אנחנו נכנסים לעונת הרחצה, והמוני אזרחי ישראל, במיוחד אלה שאין להם כסף לנסוע לריביירה או למאוריציוס, צריכים את חופי הרחצה שלנו.

דב חנין: אנחנו צריכים לשמור על חופי ישראל פתוחים, בוודאי בעונת הקיץ.

דב חנין: זה מחייב את כל הרשויות למאמץ ממוקד למנוע מצבים קטסטרופליים של הזרמות ביוב ושפכים לים, מצבים שגורמים בשיא הקיץ לסגירת חופי רחצה, כמו: חופי תל אביב, חיפה או הרצליה.

דב חנין: אני מנצל את ההזדמנות הזאת, כי נמצאים פה כל הגורמים המעורבים בעניין, ומבקש לשתף פעולה באופן מקסימלי, כדי למנוע, לפחות בחודשי הקיץ, את המצבים הקטסטרופליים האלה, שפוגעים קשות באזרחים, במיוחד באזרחים שכל כך זקוקים לים.

רני עמיר: אני רוצה להתייחס למה שאמר חבר הכנסת חנין, בהקשר הבינלאומי, ואני מאוד שמח שהוא העלה את זה.

רני עמיר: אתה לא צריך להביא את נציגי משרד החוץ.

רני עמיר: אני בתפקידי המוקד הלאומי לאמנת ברצלונה, לשלושת הפרוטוקולים של האמנה הנוגעים למניעת זיהום הים.

רני עמיר: אני יכול לספק לך פה את כל התשובות הראויות.

גאלב מג'אדלה: אז למה אתה לא מגלה לנו את כל התפקידים החשובים שלך?

רני עמיר: יש לי פה שני מסמכים שמפרטים את כל מה שנעשה היום באגן הים התיכון לטובת מניעת זיהום הים.

רני עמיר: אני רוצה לספר לוועדה, שהיום אנחנו נמצאים בתחילתה של תקופה מאוד חשובה באגן הים התיכון בקונטקסט הבינלאומי, שבה כל מדינות הים התיכון התחייבו לבצע תוכניות הפחתה לאומיות, כל מדינה בתחום שלה, מ-2005 עד 2025, תוכנית של 20 שנה.

רני עמיר: התקציר של התוכניות נמצא במסמך הזה.

רני עמיר: מדינת ישראל לוקחת חלק במאמץ הזה.

גאלב מג'אדלה: מתי נהיה מובילים באירופה?

גאלב מג'אדלה: בדרך כלל מנסים להשוות אותנו לא עם אגן הים התיכון, אלא עם אירופה.

רני עמיר: אני רוצה לומר, שגם בהשוואה למדינות קטנות, כמו: צרפת, ספרד, איטליה ויוון, אנחנו מובילים בהרבה הרבה תחומים.

רני עמיר: אני מזכיר את מה שאמרתי בתחילת הדיון, שעוד רחוקה הדרך מלנוח על זרי דפנה, אבל בהחלט יש לנו במה להתגאות.

רני עמיר: אם תרצה אחר כך, גם אוכל להעביר לך את המסמכים.

רני עמיר: בהתייחס למה שאמר חבר הכנסת חנין בנושא סגירת חופי הרחצה, רוב סגירת חופי הרחצה בימי הקיץ מתבצעת בגלל דבר אחד, בגלל תחזוקה כושלת של מערכות הולכת ביוב ברשויות המקומיות.

רני עמיר: אני לא דיברתי על זה קודם, אבל זה נושא שאולי מבחינת היקף ועומס הזיהום שמוזרם לים הוא בטל בשישים, אבל מבחינת הנזק לציבור ולמשתמשים של החוף הוא גורם מאוד חשוב.

רני עמיר: העניין מתחיל ונגמר בתחזוקה מונעת.

רני עמיר: אני לא צריך להזכיר לכולם את פריצת השפד"ן בינואר 2003, שזה המחיש בצורה דרמטית את הנושא של אי תחזוקה מונעת.

רני עמיר: גם פה הרשויות המקומיות צריכות להשקיע כסף.

זאב פיש: אני ממש תומך במה שהוא אמר.

זאב פיש: אנחנו אחראים על ההודעות האלה בתקשורת.

זאב פיש: מדובר בתחזוקה של מערכות ביוב בכל הרמות ברשויות.

יעל מייסון: קודם כל, אנחנו מצטרפים לקול הקורא למנוע זיהום בים התיכון.

יעל מייסון: זאת המדיניות של המשרד שלנו.

יעל מייסון: לגבי השאלה של מפרץ עכו, אני רוצה להזכיר לכם שנחלי החוף זורמים אל הים, זאת אומרת: נחל הקישון זורם אל הים, נחל הנעמן זורם אל הים.

יעל מייסון: מדובר פה על מרחק של מספר קילומטרים.

יעל מייסון: השאלה שעומדת בפני משרדנו היא להחליט האם מפעל שלא מסוגל - אלא אם הוא מפטר את כל העובדים שלו - לעמוד בתקני ההזרמה לנחל, שמחמירים יותר, בגלל שהנחל הוא קטן יותר וכן עומדים בתקני ההזרמה לים, לא יוזרמו ישירות לים במקום לעבור דרך הנחל.

יעל מייסון: אני לא צריכה להגיד לכם שזרימה טבעית אין כמעט בכלל בנחל וכושר ההתמודדות עם הכמויות האלה, בלי זרימה טבעית, מועט ביותר.

יעל מייסון: האם הנחל צריך להיפגע מקולחים שלא עומדים בתקנים שמתאימים לנחל, ולעומת זה כשהקולחים עומדים בתקנים לים, האם יש סיבה שזה לא יגיע לים ישירות, ולא ישירות לחופים, אלא במרחק של כמה קילומטר מקו החוף?

יעל מייסון: זאת השאלה שעומדת לפנינו.

יעל מייסון: לגבי עזה, יש שתי בקשות פלסטיניות.

יעל מייסון: עומדים לקום שם שלושה מכוני טיהור.

יעל מייסון: יש כיום שתי בקשות להזרים את הקולחים, השפכים המטופלים, לים מצפון הרצועה, מאזור בית להייה.

יעל מייסון: השר לאיכות הסביבה לשעבר, צחי הנגב, עמד בפרץ בנושא הזה.

יעל מייסון: הם מגישים מחדש בקשה להזרים לים את הקולחים שם במקום להשתמש בחקלאות.

יעל מייסון: עכשיו יש בקשה חדשה בימים אלה, שנקראת מט"ש מרכז הרצועה, שמבקשת להזרים את השפכים אל הים.

יעל מייסון: אנחנו מתנגדים להזרמות האלה.

יעל מייסון: אנחנו חושבים שניתן לנצל קולחים כמו שמנצלים בתחומי מדינת ישראל ולא להזרים אותם לים.

יעל מייסון: למיטב ידיעתנו, כיוון הזרימה הוא מדרום לצפון, שיגיע למתקן ההתפלה באשקלון.

יעל מייסון: בסופו של דבר אנחנו נשתה את הקולחים האלה.

יעל מייסון: נשמח אם הוועדה תסייע לנו למנוע את הבקשות האלה, טרם יקרמו עור וגידים.

גאלב מג'אדלה: אם תפנו אלינו מכתב בנושא, נקדם את זה עם הגורמים המוסמכים, אפילו בשני הצדדים.

גאלב מג'אדלה: אבל מה לגבי הגדה המערבית?

גאלב מג'אדלה: בטח קראתם אתמול שלשום בעיתונים, שיש זרימה מאזור טול כרם, שכם וקלקיליה לכיווננו, לכיוון ירושלים.

יעל מייסון: מקלקיליה יש זרימה אלינו כבר היום.

יעל מייסון: זה מטופל אצלנו במתקן.

יעל מייסון: לגבי שפכים של טול כרם ושכם, לאחרונה, ראש עיריית טול כרם שדרג את בריכות החמצון שלהם.

יעל מייסון: הקולחים והשפכים שלהם זורמים לנחל אלכסנדר.

יעל מייסון: המשרד לאיכות הסביבה, בשיתוף עם גורמים נוספים, הקמנו מתקן חירום במימון המדינה.

יעל מייסון: מתקן החירום נועד לטיפול בשפכי שכם טול כרם.

יעל מייסון: הוא נמצא ביד חנה.

יעל מייסון: הוא קיים שם והיום עומד לעבור שדרוג.

יעל מייסון: חלק מהקולחים מנוצל להשקיה, חלק זורם לנחל.

יעל מייסון: הוקמה ועדת היגוי לטפל בקולחים האלה באיכות יותר טובה.

יעל מייסון: אלה לא השפכים שלנו.

יעל מייסון: השפכים של בית ג'אלה קודם זורמים למט"ש ירושלים, והם זורמים אחר כך בנחל שורק ואחר כך מנוצלים להשקיה.

יעל מייסון: לגבי ביוב ישראלי, יש מתקנים ברוב היישובים הישראלים.

יעל מייסון: חלק מהמתקנים לא עומדים בסטנדרטים הנדרשים ומזהמים הן את אקוויפר ההר והן את הנחלים.

יעל מייסון: יש תוכנית לשדרוג כל המתקנים האלה.

יעל מייסון: נציבות המים הזמינה תוכנית לשיפור כל המתקנים האלה.

יעל מייסון: השאלה מה קורה ביישובים האלה עכשיו כשמדברים על ההתכנסות, האם להשקיע את הכסף או לא.

יעל מייסון: אני יכולה להגיד לכם, שעל הפרק יש מאסף שיאסוף את השפכים מאריאל עד לשפד"ן.

יעל מייסון: הוא יאסוף את השפכים מיישובים ישראלים, תוך אפשרות לאסוף שפכים מכפרים פלסטיניים בדרך לשפד"ן.

יעל מייסון: גם זה כרגע על הפרק.

יעל מייסון: הצינור הזה במימון המדינה.

יעל מייסון: לגבי יישובים פלסטיניים, כל הפרויקטים שהציעו הפלסטינים במימון מדינות תורמות בטיפול בשפכים אושרו.

יעל מייסון: הם צריכים לעבור אישור בוועדה הטכנית המשותפת עם הפלסטינים, שנקראת joint water committee.

יעל מייסון: הפרויקטים האלה אושרו.

יעל מייסון: ייקח זמן להוציא אותם מן הכוח אל הפועל.

יעל מייסון: יש התקדמות מסוימת בשפכי חברון.

יעל מייסון: אגב, אנחנו אוספים את שפכי חברון ומטפלים בהם במכון טיהור שפכים שיוקם.

יעל מייסון: זה ייקח זמן.

יצחק אהרונוביץ': קודם כל, אני רוצה להודות לך, אדוני יושב ראש, על קיום הדיון במסגרת יום איכות הסביבה.

יצחק אהרונוביץ': זה מראה על רצינות של הוועדה ושל כל הנוכחים פה.

יצחק אהרונוביץ': טוב שאנחנו מדברים על זיהום בחופי רחצה.

יצחק אהרונוביץ': נושא איכות הסביבה רחב מדי, אבל פה אנחנו ממוקדים לנושא החופים.

יצחק אהרונוביץ': על פי המסמך שקיבלנו, המקור העיקרי לזיהום הים הוא שפכים עירוניים, תעשייתיים, המגיעים לים.

יצחק אהרונוביץ': בהמשך כתוב שרוב מוקדי ההזרמה הישירה לים ממקורות יבשתיים פועלים בהיתר של הוועדה הבין משרדית.

יצחק אהרונוביץ': הרוב זה בהיתר, אבל המעט לא בהיתר.

יצחק אהרונוביץ': השאלה היא איך תוקפים את המעט הזה שמוזרם לא בהיתר.

יצחק אהרונוביץ': עונת הרחצה החלה.

יצחק אהרונוביץ': בדרך כלל מכריזים השכם והערב ברדיו על חופים סגורים לרחצה בגלל סיבות של זיהום.

יצחק אהרונוביץ': חייבים להגביר את הפיקוח.

יצחק אהרונוביץ': מעבר לקנסות, חייבים להגיש כתבי אישום.

יצחק אהרונוביץ': כמי שמכיר את הנושא, אני יודע שכאשר יש כתב אישום, מהר מאוד מתקנים את הדברים.

משה גפני: אדוני היושב ראש, אנחנו יוצאים מהישיבה הזאת עם בשורה לאזרחי מדינת ישראל ואומרים להם שאנחנו מובילים באמנת ברצלונה, החופים שלנו נקיים ואנחנו יותר טובים מכל המקומות האחרים.

משה גפני: אנחנו קוראים גם לכל האזרחים שנוסעים לריביירה הצרפתית או לניס לבוא לכאן, כי יש להם תחליף.

משה גפני: אם אזרח בכל אופן מתרחץ בחוף תל-אביב, חיפה או אשקלון ופתאום החוף מזדהם, נגיד לו שזה לא אנחנו, זאת העירייה, כי יש כשל בתחזוקת הביוב וכדומה.

משה גפני: זה אומר שזה לא אנחנו.

משה גפני: מה שמזדהם כל עונת רחצה משאיר אותנו בעמדת מובילים, אבל זה לא אנחנו, זאת העירייה.

משה גפני: כשאנחנו שואלים את העירייה, היא אומרת שהממשלה קיצצה במענקי האיזון למעלה משלושה מיליארד שקל, ולכן אי אפשר להחזיק את זה.

משה גפני: גבירותיי ורבותיי, אנחנו חיים באותה מדינה, אנחנו לא חיים במדינה אחרת.

משה גפני: האזרחים מתלוננים השכם והערב.

משה גפני: כל יושב-ראש של ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כמו גם גורמים אחרים, יודע שהאזרחים מתלוננים על כך.

משה גפני: ככל שננסה לייפות את הדברים, זה לא יועיל, מכיוון שבסופו של דבר התלונות מגיעות אלינו.

משה גפני: מבחינת האזרחים זה לא משנה מי מזהם - התעשיינים, הרשות המקומית, המשרד לאיכות הסביבה שלא מפקח מספיק.

משה גפני: אני לא אומר שהוא לא מפקח מספיק, אבל בשרשרת הפיקוד יכולים להיות כשלים רבים שכתוצאה מהם הים מזוהם, והים מזוהם.

משה גפני: אני לא אומר שאין התקדמות ואני לא אומר שלא עשו בשנים האחרונות יותר ממה שעשו בשנים עברו, אבל ההתפתחות הזאת של מפעלי תעשייה - אני כבר לא מדבר על הקישון, על מפרץ חיפה - מביאה לזיהום, שהוא בגדר עובדה שאי אפשר להתעלם ממנה.

משה גפני: הרשות המקומית היא רשות שלטונית שמתוקצבת ומוחזקת על ידי התושבים ועל ידי הממשלה - ברבים מהמקרים, אולי בכל המקרים, אפילו אלה שהן נטולות מענק, ולא תמיד הן משקיעות את מה שצריך להשקיע בטיפול בחופים.

משה גפני: חוק חופי הים התיכון שהתקבל בכנסת הקודמת הוא חוק טוב, רק שהוא לא מספיק.

משה גפני: קדנציה לפני כן, אדוני היושב ראש, היה מונח כאן על שולחן הוועדה חוק, שלצערי הרב קדנציה אחרי זה עבר דיאטה מאוד חריפה.

משה גפני: בין יתר הדברים שלא טופלו זה האפשרות לסגור חופים.

משה גפני: אנחנו רואים מה קרה בכינרת.

משה גפני: חלק מחופי הרחצה נסגרים בפני אזרחים.

משה גפני: זה פוגע באותו אחד שלא יכול לנסוע לריביירה הצרפתית.

משה גפני: הדבר היחיד שיש לו כאן ושהקדוש ברוך הוא נתן לו זה חוף הים.

משה גפני: הוא לא נוסע לריביירה הצרפתית והוא גם לא נוסע לניס.

משה גפני: אם אנחנו דואגים לחופים, אנחנו דואגים לאלה שזה מה שיש להם.

משה גפני: הוא נוסע באוטובוס מהבית לחוף הים, וכשהוא מגיע לחוף הים סוגרים לו את החוף והוא צריך לשלם כסף שאין לו, והשכן שלו שיכול לשלם בכלל לא מגיע, כי הוא נוסע למקומות אחרים בעולם.

משה גפני: זאת שערורייה שאין כדוגמתה.

משה גפני: צריך לשים סוף לדבר הזה.

משה גפני: אדוני יושב הראש, אני מודה לך על קיום הדיון הזה.

משה גפני: זה דיון חשוב מאוד.

משה גפני: אני מתאר לעצמי, שיהיה לו המשך.

משה גפני: אני מזהיר גם את משרדי הממשלה וגם את הרשויות המקומיות, שיידעו שיש יושב-ראש קשוח לוועדת הפנים ואיכות הסביבה, ושהוא יטפל בהן בקדנציה הזאת.

גאלב מג'אדלה: הוא לא קשוח, הוא עומד על זכויות האזרח.

משה גפני: נכון, זה קשוח.

שרה מרום שלו: אני שמעתי את הדיון.

שרה מרום שלו: אני יודעת מה המצב בחופי הים ואני גם יודעת מה קורה ברשויות.

גאלב מג'אדלה: יש לכם חוף ברחובות?

שרה מרום שלו: אין לנו ים, אבל הוא קרוב מאוד, חוף פלמחים.

שרה מרום שלו: אם אנחנו המובילים באגן הים התיכון, איך ייתכן שיש לנו רק 50 קילומטר חוף מתוך 200 קילומטר?

ורד קירו: בהמשך למה שנאמר על-ידי חבר הכנסת חנין ועל ידי חבר הכנסת הרב גפני, נציבות הדורות הבאים ליוותה את חוק החופים כמעט מתחילתו ועד סופו.

ורד קירו: הכפפה בידיים של הוועדה המכובדת, שתוכל לקבל ולראות שאפשר באמת לתקן את הדברים - - -

גאלב מג'אדלה: תעבירו את זה אלינו.

גידי זאגא: גם אם זה לא הנושא העיקרי, אני רוצה לומר שאני יודע מהתקופה שהייתי במשרד לאיכות הסביבה, שהבעיה של זיהום אקוויפר ההר היא בעיה מאוד משמעותית, והיא נובעת בעיקר מהאזורים הפלסטיניים.

גידי זאגא: אני גם יודע שהמדינות האירופיות, יפן וגם קנדה הקצו לטיפול בבעיה סכום של עשרות מיליוני דולרים, והטיפול נתקע לא בגלל הפלסטינים, אלא דווקא בגלל משרד הביטחון שלנו ומדינת ישראל שעצרו את העבודות והגיעו לפיצוץ תרתי משמע עם הגורמים האירופיים.

גידי זאגא: הייתי רוצה לשאול את המשרד לאיכות הסביבה, האם משהו השתנה שם.

גאלב מג'אדלה: יהיה המשך לדיון, ובדיון הבא אנחנו נזמין את נציגי משרד הביטחון.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נרחיב את הדיון הבא לא רק לחופי הים, אלא גם לאוויר.

משה גפני: למה צריך להזמין את נציגי משרד הביטחון?

גאלב מג'אדלה: גופים אירופיים שונים מקצים כספים רבים למטרה טובה, אבל משרד הביטחון תוקע את זה.

משה גפני: אני אומר לך שהגיע הזמן לטפל במשרד הביטחון.

משה גפני: כשאני כיהנתי כיושב ראש ועדה טיפלתי בהם בכפפות של משי, כי זה משרד הביטחון.

משה גפני: הגיע הזמן לטפל בהם.

משה גפני: הם אמרו פה בוועדה בדיון על הקרינה הבלתי מייננת, שהם מסלקים את האנטנות של גלי צה"ל.

משה גפני: לא רק שהם לא סילקו אותן, אלא שהם מציבים היום אנטנות יותר גבוהות.

משה גפני: הם מצפצפים עלינו.

משה גפני: הגיע הזמן לא לטפל במשרד הביטחון בכפפות של משי.

גאלב מג'אדלה: דווקא אתמול היה כאן דיון איתם, והם היו בסדר גמור.

גאלב מג'אדלה: בדיון הבא ישולבו גם הנושאים של האוויר, הים והכינרת וישתתפו בו גופים נוספים.

גאלב מג'אדלה: כדאי שמשרדי הממשלה יידעו שקיבלנו עובדת חדשה, שתפקידה לעקוב אחרי ההחלטות שלנו, כך שלא כדאי שמישהו יתמהמה או יירדם בשמירה לגבי מה שאנחנו מסכמים כאן.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נעביר היום לשר הפנים מכתב, שבו ייכתב שאנחנו רוצים שיחזיר בתקציב 2007 את הסעיף של הקצאת תקציב לחופים.

יוסף עמאר: אחזקה או פיתוח?

יחזקאל לביא: פיתוח, כי אחזקה יש.

גאלב מג'אדלה: אם הוא יגיד לנו שיש לו בעיה עם ה-10, 15 מיליון שקל האלה, אני אמצא לו אותם באיזה סעיף בחוק ההסדרים.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לכם שכדאי שתעבירו את זה, כי נכתוב את זה במכתב וגם נכתב אתכם בהעתק לשר ונאמר שהודענו את זה בוועדה.

גאלב מג'אדלה: אם השר לא קורא מכתבים, תהיה החובה הזאת מוטלת עליכם, כי אתם נציגיו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים שמשרד הפנים יחזיר לתקציבו את סעיף החופים.

גאלב מג'אדלה: עידית הוד, נבקש שהשלטון המקומי יעביר לנו אומדן והערכה תקציבית לעניין הזה, עם העתק לשר הפנים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לדעת איך מתוקצב התקציב המשותף של המשרד לאיכות הסביבה ורשות שמורות הטבע והגנים על סך שלושה מיליון שקל.

רני עמיר: אין בעיה, נעביר לך את זה בצורה מסודרת.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מבקשים ממשרד הפנים מיפוי של הרשויות המקומיות ושל העיריות, שיש להן חופי ים מוכרזים.

גאלב מג'אדלה: אמרתם שיש לנו 50 קילומטר חוף פתוח בלבד.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מבקשים את הרשימה הזאת.

יוסף עמאר: אנחנו לא אמרנו את זה.

יוסף עמאר: מי שאמר את זה צריך להמציא את הנתונים.

דני לוי: אנחנו ציינו את זה בדוח.

גאלב מג'אדלה: אז אנחנו מבקשים לקבל את זה.

משה גפני: מה, משרד הפנים לא יודע על זה?

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים שהחופים המוכרזים יקבלו תקציבים, כדי שימלאו חובתם כלפי הציבור.

גאלב מג'אדלה: אלה שלא מוכרזים ונהנים מזה שהם לא מוכרזים, יידעו שהם מפסידים משהו, אז שישאפו להיות מוכרזים.

רני עמיר: אני לא בטוח שהם רוצים את זה.

גאלב מג'אדלה: אם הם לא ירצו בזה, אנחנו נמצא משהו אחר, אבל אנחנו רוצים שתיקבע מדיניות, שחוף מוכרז יקבל תקציב.

גאלב מג'אדלה: עמותת "צלול" תעביר לנו את הרשימה.

שגית רובינשטיין: זה רשום בדוח שהפצנו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לקיים סיור.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לראות את ההבדלים בין חוף סגור לחוף פתוח, חוף מוכרז וחוף לא מוכרז.

משה גפני: תבוא לרידינג ויגידו לך שאתה לא יכול להיכנס.

גאלב מג'אדלה: לא חשוב, אנחנו נטפל בזה.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת חנין, אנחנו פטרנו את משרד החוץ מהשתתפות בישיבה, כי התברר שיש לנו כאן נציגות מכובדת מאוד במקום משרד החוץ, מר רני עמיר, אלא אם תתעקש שלדיון הבא נזמין את משרד החוץ.

גאלב מג'אדלה: ברשותכם, אני רוצה קודם כל להודות לחברה להגנת הטבע ולעמותת צלול, שפנו אלינו בבקשה לקיים את הדיון הזה ביום איכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו חושבים שגידי זאגא וחבריו ועמותת צלול עושים עבודה טובה.

גאלב מג'אדלה: אם תמשיכו ותתמידו בעשיית עבודה טובה למען האזרח, תמצאו כאן דלת פתוחה ואוזן קשבת, וכמובן לב פתוח.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות לכל הגופים והגורמים ולצוות הוועדה שלנו על העבודה היפה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.