ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 20, 2006-06-12 10:00

משה שרוני: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

משה שרוני: רשות הדיבור לשר התמ"ת.

אליהו ישי: תודה רבה, אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.

אליהו ישי: שילוב של משרד העבודה יחד עם תקציב המסחר מאפשר במידה מסוימת יותר כלים בהתמודדות עם צמצום הפערים החברתיים, כאשר המשרד הוא משרד כלכלי בכללותו ויש בידו גם את הכלים להאצת הצמיחה במשק.

אליהו ישי: אבל כמובן שהמטרה החשובה – צמצום הפערים החברתיים, לצערי הרב אנחנו בין המדינות היותר עניות בעולם הערבי בדירוג - -

קריאה: לא, המדינה לא עניה.

אליהו ישי: לא המדינה, האזרחים שלה.

אליהו ישי: אנחנו מדורגים כמדינה בין המדינות העניות ביותר.

אליהו ישי: ודאי שהמדינה לא עניה, הצמיחה שלה טובה, התל"ג משתפר, אבל האזרחים שלה יותר עניים בהשוואה למדינות אחרות בעולם.

אליהו ישי: אז לעצם העניין – בין המדינות בעולם המערבי עם פערים חברתיים גדולים, מבחינת נתוני העוני.

אליהו ישי: צמצום הפערים החברתיים בישראל – אין לו יעד, מה שיש בתחומים חברתיים אחרים, כמו אבטלה, אינפלציה ועוד.

אליהו ישי: מכל מקום – למשרד יש כלים, לא רבים, אבל מה שיש – בעניין של הכשרה מקצועית, מעונות יום, שירות תעסוקה, ועוד שורה ארוכה של דברים שהמשרד לקח על עצמו לצמצם את הפערים החברתיים, להתמודד עם הפערים החברתיים שהולכים ומתעצמים.

אליהו ישי: יש עוד יעד חשוב – חיזוק הנגב והגליל, כמשימה.

אליהו ישי: גם פה זה משליך על היישובים שמצבם הסוציו-אקונומי קשה יותר.

אליהו ישי: אני אאפשר למנכ"ל המשרד להציג את המצגת.

אליהו ישי: בין 10 דקות לרבע שעה, ואחר כך נשיב לשאלות.

אליהו ישי: בדרך כלל קורה שאני מגיע לוועדות יש הרבה שאלות ולא נשאר לי זמן להשיב.

משה שרוני: השאלות תהייה קצרות ויהיה לך מספיק זמן להשיב.

עודי שנטל: קודם כל, אני רוצה להתנצל בשם המנכ"ל שנמצא יחד עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה בביקור בשדרות, ולכן אני אתן את הסקירה במקומו.

עודי שנטל: .

עודי שנטל: אנחנו, במשרד התעשיה, המסחר והתעסוקה – שזה שמו החדש של המשרד שמכיל גם את תחום העבודה וגם את תחום התמ"ס – זיהינו 3 יעדי על למדיניות המשרד בעשור הקרוב, והם מוצגים בפניכם.

עודי שנטל: הראשון הוא האצת הצמיחה, להביא את ישראל לדרגה של משקים מפותחים בעולם מבחינת תוצא לנפש, צמצום העוני והפערים החברתיים וחיזוק הנגב, הגליל וירושלים כמשימה לאומית.

עודי שנטל: אתם רואים פה שישראל, במונחי כוח קניה, נמצאת ברמה של כ- 24 אלף דולר לנפש.

עודי שנטל: המטרה שלנו היא להעלות את זה ל- 31 אלף דולר בעשור הקרוב.

עודי שנטל: מה הן הדרכים והכלים שהמשרד מפעיל כדי להשיג את יעד הצמיחה, היעד הראשון מתוך אותם 3?

עודי שנטל: בנושא של השקעות הון - אנחנו מטפלים בנושא של חיזוק מרכז ההשקעות.

עודי שנטל: יתרת התקציב שנשארה במרכז ההשקעות, יתרת תקציב המענקים לשנת 2006 היא רק 60 מיליון שקל, כאשר אנחנו יכולים לראות שצבר הבקשות לתמיכה שמונחות היום בפני מרכז ההשקעות – חלקו של מרכז ההשקעות בתמיכה מגיע ל- 2,3 מיליארד שקל שהיו מייצרים לנו כ- 11 אלף מקומות עבודה.

עודי שנטל: זאת אומרת, אם למרכז ההשקעות היו במזומן או בהרשאה להתחייב עוד 2,3 מיליארד שקל הוא יכול היה לאפשר את צבר ההשקעות של קרוב ל- 10 מיליארד שקל שמונח בפניו, כולן השקעות טובות - -

נאדיה חילו: - - -כמה מאחוז המובטלים?

קריאה: 5-5 וחצי.

עודי שנטל: בכל מקרה, אנחנו רואים פה חסם שאומר שאם היו עומדים בפנינו יותר משאבים היינו יכולים להגדיל את ה - -

רן כהן: מה באמת תקציב המשרד השנה?

עודי שנטל: - - -

קריאה: מרכז השקעות?

עודי שנטל: אחרי שאנחנו - - את "אינטל", יש לנו - -

קריאה: - - -כשאתה היית שר.

רן כהן: לא.

רן כהן: כשאני הייתי זה היה מיליארד וחצי.

קריאה: עכשיו זה מאה וחמישים מיליון.

עודי שנטל: יש לך פה שקל שמראה לך בדיוק את ההתדרדרות בתקציב המענקים של מרכז ההשקעות לאורך השנים.

עודי שנטל: כשאנחנו מגיעים ל- 151 ב- 2006.

עודי שנטל: בנושא של השקעות מו"פ – אנחנו משקיעים כ-1,4 מיליארד שקל במענקי מחקר ופיתוח, אשכולות – במסגרת תוכנית "מגנט", חממות טכנולוגיות, קרנות למחקר ופיתוח והשתתפות של המדען בתוכנית מו"פ של האיחוד האירופאי.

עודי שנטל: בתחום הגדלת הייצוא, שהוא גם מנוף להשגת יעד הצמיחה אנחנו מרחיבים את התמיכה ביצואנים – תגבור קרנות לסיוע לייצוא – קרן ה - - והליווי החילופי, תוספת תקציב למכון הייצוא ותגבור הנציגים הכלכליים שפועלים בעולם, בעיקר במדינות יעד.

עודי שנטל: בתחום העסקים הקטנים המשרד פועל באמצעות הרשות לעסקים קטנים שתומכת גם בהקמת עסקים חדשים ומונעת סגירה של עסקים קיימים באמצעות קרן הלוואות שמיועדת לעסק הקטן.

עודי שנטל: אנחנו יכולים לראות שמספר העסקים הקטנים בשנת 2005 הגיע לכ- 220 אלף.

עודי שנטל: הם העסיקו כ- 1.1 מיליון עובדים שזה 57% מסך המועסקים במשק.

עודי שנטל: זה רק מראה את החשיבות של העסק הקטן בתרומה לכלכלת ישראל.

עודי שנטל: בתחום היעד השני של צמצום העוני והפערים – אנחנו מדברים על הגדרת עוני: משפחה שעניה היא משפחה שרמת ההכנסה הפנויה נופלת מקו העוני, ול "קו העוני" יש הגדרה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה – 50% מההכנסה ה - - הפנויה במשק.

עודי שנטל: השקף הבא הוא מעניין – אתם יכולים לראות זיהוי של מוקדי העוני באוכלוסייה.

עודי שנטל: אתם יכולים לראות את העמודה הכחולה הכהה ולידה העמודה הסגולה, כאשר אנחנו מבחינים פה בין סקטורים שונים במשק.

עודי שנטל: אם תיקחו את סקטור המיעוטים, הימני, אתם רואים ששיעורו באוכלוסייה הוא 13%, אבל שיעור המיעוטים בקרב המשפחות העניות מגיע ל- 31%.

עודי שנטל: כנ"ל ניתן לראות בסקטור החרדי: שיעורם באוכלוסייה רק 4%, אבל שיעורם בקרב העניים – 20%, וכן הלאה.

עודי שנטל: אתם רואים שמשפחות עם 6 נפשות ויותר, שיעורם באוכלוסייה הוא 12%, ושיעורם מכלל המשפחות העניות הוא 25%.

עודי שנטל: בשקף הבא ניתן לראות את התפלגות העוני מול שנות הלימוד של ראש משק הבית.

סופה לנדבר: מה קורה עם עולים חדשים?

משה שרוני: אין התפלגות של עולים.

משה שרוני: יש התפלגות של אוכלוסיית מדינת ישראל.

עודי שנטל: פשוט – אין חתך כזה בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

קריאה: הם כבר לא עולים, הם ותיקים.

עודי שנטל: בנושא של התפלגות העוני מול שנות לימוד של ראש משק הבית, ניתן לראות את החשיבות של ההשכלה בנושא זה.

עודי שנטל: עד 12 שנות לימוד הם מהווים כ- 71% מהמשפחות העניות, אבל ככל שההשכלה עולה, חלקם באוכלוסיית העניים – יורד.

עודי שנטל: משפחות שראש משק הבית יש לו 16 שנות לימוד פלוס, שיעור המשפחות האלה הוא רק 11% מהמשפחות העניות.

עודי שנטל: השקף האחרון מראה מה פוטנציאל התעסוקה בקרב המשפחות העניות, כאשר בעצם 90% מהן הם פוטנציאל, נמצאים בגיל העבודה.

עודי שנטל: היעדים שהמשרד הציב לעצמו בצמצום העוני והפערים – הגדלת ההשתתפות בכוח העבודה וצמצום האבטלה, אנחנו מדברים על העשור הקרוב – מ- 55% ל- 60%, וצמצום האבטלה מ- 8.8% ל – 7 עד 6%.

עודי שנטל: היעד השני: צמצום מספר העובדים הזרים והפלסטינים משיעור של 8% מכוח העבודה ל- 3% מכוח העבודה והחלפתם בישראלים.

עודי שנטל: לגבי הפלסטינים יש החלטה מיוחדת שעד סוף 2008 מספר הפלסטינים שיועסקו במדינת ישראל יירד ל- אפס, כאשר הכוונה שלנו היא גם להמשיך ולהוריד את מספר העובדים הזרים, ולצמצם אותו, ובמקביל – להכניס ישראלים למקצועות שמעסיקים עובדים זרים.

גאלב מג'אדלה: לאיזה אחוז אתה רוצה להוריד - - בסיעוד?

קריאה: כרגע אין כוונה לפגוע בסיעוד.

אליהו ישי: אני מאד מאד בעד, אני לא אוריד - - אלא אם כן באמת ייכנסו ישראלים, אבל לא יקרה מצב שנגיד שעד שייכנסו ישראלים - -

גאלב מג'אדלה: את הפלסטינים – להוריד לאפס, את העובדים הזרים – לכמה?

משה שרוני: אל תפריעו בסקירה, שאלות – אחר כך.

עודי שנטל: כלל נוסף בצמצום העוני מדבר על עידוד מודעות צרכנית בשמירה על כללי מסחר הוגן.

עודי שנטל: אתם יודעים שבחוק ההסדרים האחרון עברה החלטה של הרשות לסחר הוגן – הקמתה של הרשות לסחר הוגן, כאשר אנחנו מקווים שהיא תוכל לתת טיפול יותר ממוקד ויותר טוב בכל מה שקשור בטיפול בעוולות צרכניות והטעיות.

עודי שנטל: דבר נוסף - חיזוק ההון האנושי בשכבות החלשות ושכבות הביניים, וחיזוק אוכלוסיות ייעודיות כמו חרדים, בני מיעוטים, הורים יחידים, מקבלי קצבת הבטחת הכנסה, נכים ומוגבלים.

עודי שנטל: הדבר המרכזי ביותר שעומד בפנינו בשנה – שנתיים הקרובות זה נושא של אכיפת חוקי עבודה, ואני מניח שהדיון ייסוב גם בנושא הזה, יותר מאוחר.

עודי שנטל: כלי נוסף להשגת יעד הצמצום הוא כמובן תחום ההכשרה המקצועית, כאשר אנחנו רואים התמקדות באותם מקצועות שהם מחליפי עובדים זרים, כדי, באמת, לצמצם את מספרם, שידרוג ההון האנושי – תוספת השכלה לאותם אנשים, כי ראינו שהשכלה קשורה קשר ישיר לנושא העוני, והגדלת שיעורי ההשמה של בוגרי הקורסים להכשרה מקצועית.

עודי שנטל: בתחום מעונות היום שהוא נושא שמאפשר לשני המפרנסים לצאת לעבודה – במשפחות עניות, ברגע שמקור ההכנסה מגיע משני מפרנסים זה מאפשר להם לצאת ממעגל העוני, כי מגיעה יותר הכנסה לפעילות הכלכלית של המשפחה.

עודי שנטל: לכן אנחנו מבצעים העמקת הפעילות לצורך עידוד יציאת נשים לעבודה, טיוב בשדרוג המשפחתונים והמעונות, וישנה כעת תוכנית תלת שנתית שמתבצעת, בתקציב שאושר להגדלת היקף ההשתתפות בתחום המעונות, בהיקף של 150 מיליון שקל למשך שלוש שנים.

עודי שנטל: בתחום אכיפת חוקי עבודה אנחנו מתכוונים להגדיל את מספר המפקחים שעומדים לרשות המשרד בתחום הפיקוח על חוקי עבודה, בעיקר נושא של אכיפת שכר מינימום.

עודי שנטל: אנחנו יודעים שקיימות עוולות בנושא שכר המינימום, עוולות שהעובד פוחד לדווח שמא יאבד את מקום עבודתו.

עודי שנטל: לפעמים, כאשר עובד צריך לדווח על עוולה הוא נאלץ לעשות את השיקול של שמירה על מקום העבודה.

עודי שנטל: אנחנו מקווים שעם תוספת של כוח אדם שנוכל לקבל לנושא הזה, ותוספת תקציבית, נוכל גם להגביר את האכיפה ולהיות יותר יעילים.

קריאה: תעזרו באיגוד המקצועי של ההסתדרות.

קריאה: תנו להם הסכמה של פקחים –

עודי שנטל: אי אפשר.

עודי שנטל: יש בעיה משפטית.

גאלב מג'אדלה: הבעיה שלי היא שאני מאד רוצה לקבל את מה שאתה אומר, אבל אני חייב להשתתף בדיון אחר בוועדת הכספים - -

קריאות: - - -

עודי שנטל: כלי נוסף הוא שירות התעסוקה שהמאמצים שלו מופנים להמשך גידול בשיעורי השמת עובדים, תוך התמקדות בענפים בעלי עדיפות לאומית: בנין, מתכת, מלונאות, לשם החלפתם של העובדים הזרים, והגברת הסינרגיה עם גורמי המשרד בכדי לחזק את הפריפריה.

עודי שנטל: תחום רשות לסחר הוגן – הזכרתי קודם – אנחנו מקבלים תוספת תקציבית של 10 מיליון שקל להקים את הרשות.

עודי שנטל: המטרה של הרשות: טיפול במוקדי עוול כלפי הצרכן, בהטעיות, שהיום, בכלים הקיימים, המשרד לא יכול לטפל.

עודי שנטל: תוכנית מהלב – תוכנית ויסקונסין, הרחבת הפעילות של התכנית תוך שימת דגש על הגדלת הרגישות בטיפול במשתתפים.

סופה לנדבר: תחזור לאט, כדי שנבין.

ליה שמטוב: מאיזה תאריך תהיה הרחבת פעילות?

עודי שנטל: ישנה כרגע ועדה שבוחנת את הלקחים.

ליה שמטוב: היא כבר שנה בוחנת את הלקחים.

עודי שנטל: ברגע שהיא תסיים - -לשר,

משה שרוני: יכול להיות שהיא תגיע להחלטה שזה מיותר.

עודי שנטל: כרגע אנחנו שמים את הדגש על הגדלת הרגישות בטיפול במשתתפים.

עודי שנטל: כמו כן – השר קיבל המלצות של ועדה שדנה במספר הקלות בהפעלת התוכנית, וייבחנו גם הקלות נוספות.

עודי שנטל: בנושא יעד העל השלישי של המשרד, חיזוק הנגב, הגליל וירושלים – שם אנחנו רוצים להגדיל את שיעור ההשתתפות בכוח העבודה בפריפריה מ- 52% ל- 58%, בהשוואה לגידול בהשתתפות בשיעור כוח האדם במרכז הארץ מ- 61% ל- 64%, להקטין את שיעור האבטלה בפריפריה מ- 12% ל- 7.5% בהשוואה לירידתו מ- 8 ל- 6% במרכז, וגם את הגדלת השכר של השכירים בפריפריה תוך צמצום הפער של הפריפריה ומרכז הארץ בשכר של השכירים מפער של 30% לפער של 15%.

עודי שנטל: כעת אני רוצה להראות לכם מספר שקפים, רק לצורך ההתרשמות, כדי שתראו מה קרה עם תקציב משרד התמ"ת במשך השנים: אתם רואים את הירידה בשיעור שלו מתקציב המדינה- -

קריאות: - - -

עודי שנטל: בשקף הבא בחרנו מספר משרדים: משרד הבריאות, הרווחה, משרד החינוך, ואתם רואים שפחות או יותר התקציב שלהם נשאר מאוזן, ואולי אפילו טיפה עלה, כאשר משרד התמ"ת נמצא בנסיקה חופשית.

עודי שנטל: בדקנו גם את תקציב משרד התמ"ת מול תקציב התשתיות התחבורתיות.

עודי שנטל: אתם רואים שאם תקציב התשתיות התחבורתיות עלה ב- 3,3%, תקציב התמ"ת ירד.

עודי שנטל: הייתי רוצה לעצור כאן ולא לגעת בפרטי התקציב הספציפיים, ולהשאיר מקום לדיון.

אליהו ישי: אתה יודע, ברשותך, אדוני היושב ראש, שבאמת הנושאים הם חשובים מאד, ולכן רצינו שהמצגת תהיה קצרה, כי אני בטוח ומשוכנע שכולם עברו על הדברים ולמדו אותם לפני שהגיעו לכאן.

אליהו ישי: לכן אמרתי שהמשנה למנכ"ל יציג את הדברים בקצרה, באמת – מתוך כוונה אמיתית וכנה לשמוע שאלות שמן הסתם חברי הוועדה, שהיא ועדה חשובה מאד בעיני י- יש להם הרבה שאלות, והם מגלים הרבה ערנות ושיתוף פעולה בעניין.

אליהו ישי: לכן חשבתי שנכון יהיה לשמוע את השאלות.

אליהו ישי: אני מבקש, אדוני היושב ראש, שתתחום את הזמן כפי שדיברנו, כדי שאוכל להשיב.

ליה שמטוב: אני רוצה לשאול את אדוני השר ולבקש שירחיב על תוכנית ויסקונסין – מה בדיוק אתה חתמת עד היום, ומה מתכוונים לעשות בעתיד.

מרינה סולודקין: אדוני השר, אנחנו מכירים שיש לך רגישות מיוחדת לבעיות של השכבות החלשות.

מרינה סולודקין: תוכנית ויסקונסין זה לא אתה, אבל קיבלת אותה כירושה מהשרים הקודמים ומהממשלה הקודמת.

מרינה סולודקין: אני פניתי אליך עם בקשה: יש עולים בארץ, עד חמש שנים בארץ.

מרינה סולודקין: מאד ביקשתי להוציא אותם מהנתונים האלה, בגלל שזה תחום של משרד הקליטה, ובמשרד הקליטה יש הרבה קורסים של שפה, והרבה קורסים אחרים, מקצועיים.

מרינה סולודקין: למה לקחת את האנשים שלא הסתדרו, שאין להם שפה ואין להם כלום – לתוכנית, שכולנו יודעים שיש הרבה בעיות אתה?

מרינה סולודקין: הדבר השני – לפני חצי שנה הייתי במשרד התמ"ת וגם דיברתי עם קבוצת אנשים בראשות הסמנכ"ל בנושא של הלוואות לעולים אנשי עסקים.

מרינה סולודקין: האם בכוונות שלך להמשיך ולראות בקבוצה זו – אנשי עסקים עולים, קבוצה מיוחדת, כמו שאתם רואים נשים, - - וערבים?

נאדיה חילו: אני גם באה מהתחום של נעמ"ת, אז אני לא יכולה שלא להתעכב על הנושא של סבסוד מעונות, כאשר אני יודעת שבקדנציה הקודמת היו הרבה בעיות עם העניין הזה – גם ישיבות וגם הצעות, כאשר כל ארגוני הנשים הצטרפו לסוגיה הזו.

נאדיה חילו: לדעתי צריך בהחלט לשים את הנושא בסדר עדיפות ראשון, ואמרת נכון, שהנושא קשור באופן מאד ישיר להחלטתן של אלפי נשים לצאת לעבודה.

נאדיה חילו: אישה לא תצא לעבודה אם היא גם אמורה לשלם משכרה, שלרוב הוא מינימלי – 1,500 או 2,000 שקל, וגם ארגוני נשים לא יסבסדו, כי היום זה גם בסבסוד מסוים.

נאדיה חילו: אם יישקל המצב של רק לתאר מצב כזה, שיבואו ויגידו: אנחנו כבר לא מסבסדים ולא מוכנים, כל המערך הזה של מעונות ילדים יקרוס.

נאדיה חילו: אז לדעתי צריך בהחלט לתת לסוגיה הזו משקל.

נאדיה חילו: אני מצטרפת פה לחברות שגם דיברו על תוכנית ויסקונסין, ואני יודעת כמה נזקים ותלונות יש על התוכנית הזו.

נאדיה חילו: גם זה שווה התייחסות רצינית של המשרד.

נאדיה חילו: לגבי הנושא של הכשרה – אנחנו יודעים שהתקציב הזה של הכשרה, ובמיוחד הכשרת נשים, קוצץ בשלושת השנים האחרונות.

נאדיה חילו: עכשיו, כשאני רואה את הקיצוץ הדרסטי בכלל בתקציב המשרד, אז אני מבינה איך זה.

נאדיה חילו: אבל ברור הוא שאם אנחנו מדברים על צמיחה ועל עידוד נשים, כמדיניות, על יציאה, וכוח עבודה, על צמצום כוחות עבודה זרים – זה צריך להיות פארללי הדבר הזה, וכן לאפשר, כן לתת את ההכשרה.

נאדיה חילו: הנושא של עסקים קטנים, אני יודעת בוודאות שיש בו עליה, במיוחד בקרב נשים, ובמיוחד בסקטור הערבי, ויש שם פוטנציאל אדיר.

נאדיה חילו: אנחנו, בקדנציה הקודמת, ביקשנו אפילו לצבוע את הכספים שהמשרד נותן לסיוע בנושא, גם של נשים וגם של המגזר הערבי, שזה יחתוך את זה, את התקציבים הייעודיים בצורה מאד ישירה בנושא הזה.

נאדיה חילו: עוד הערה קטנה –אכיפת חוקי עבודה זה נושא מאד חשוב.

נאדיה חילו: אמר נכון המשנה שזה בעייתי.

נאדיה חילו: אנחנו מתמודדים עם זה שהרבה פעמים אומרים לנו – מרוויחה 2,500 שקל, האם לשתוק ולהמשיך להרוויח את הסכום הזה, ובדרך כלל מדובר על נשים בשכבות הנמוכות, במגזר הערבי – אלי הגיעו הרבה תלונות, וגם בנעמ"ת, ולא יכולנו להתערב כי הן סירבו.

נאדיה חילו: הברירה היתה או פת ללחם או פשוט להישאר מחוץ למעגל העבודה.

נאדיה חילו: לדעתי צריך לחשוב על דרך יצירתית, בלי לפגוע באוכלוסיות האלה, שמהססות ואמורות להרוויח את המינימום שבמינימום, ושהמשרד בהחלט ינסה לאכוף את החוקים האלה, ופשוט להפיק לקחים מזה.

רן כהן: אדוני היושב ראש, השר אלי ישי.

רן כהן: קודם כל – אני מאד רוצה לברך על המדיניות הכוללת, שתפקידו של המשרד שלך ושלך הוא גם להגיע לצמיחה כלכלית של המדינה ולהגדלת תפוקה פר קפיטה, וגם להגיע לצדק חברתי גדול יותר, בו זמנית.

רן כהן: זה התפקיד של המשרד, ואני מאד מזדהה עם המגמה הזו, ומברך עליה.

רן כהן: יחד עם זה, אני רוצה לשאול אותך: זה לא הולך בלי תקציב.

רן כהן: המשרד שלך לא יכול לעשות את זה, לא יכול להגיד שהוא רוצה להגיע לצמיחה כלכלית יותר גדולה עם תקציב שהוא חצי ממה שהיה בעבר.

רן כהן: באיזה אופן אתה מתכוון להתקוטט עם ראש הממשלה ועם שר האוצר, כדי להגיע למצב שבו יהיו הכלים למשרד שלך, כדי לעשות את זה?

רן כהן: ומה אנחנו, כוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת יכולים לעשות כדי לעזור לך להשיג את הכלים הללו?

רן כהן: אני שותף לחברות שדיברו כאן לגבי הנושא של תוכנית ויסקונסין.

רן כהן: אני חושב שהתוכנית הזו היא בבסיסה רעה, אבל השאלה היא האם יש איזושהי דרך שאתה תעשה שינוי כל כך רדיקלי בתוכנית הזו, שלפחות ימוצה ממנה הדבר הטוב.

רן כהן: כלומר, אותן אוכלוסיות שאפשרי שהם יעברו מאבטלה לתעסוקה - אכן יקבלו את התעסוקה, ומאחרים, שלא ייגזר גזר דין מוות בעודם בחיים.

רן כהן: זה, בעצם הדבר.

רן כהן: הדבר השלישי – אדוני השר, יש לך לדעתי אתגר ענק.

רן כהן: ניסיתי להתחיל אותו כשהייתי בתפקיד הזה.

רן כהן: זה לדאוג לתעסוקת נכים.

רן כהן: יש היום בארץ אבטלת נכים כרונית שאין לה אח ודוגמה בעולם המערבי.

רן כהן: העולם המערבי יודע להעסיק נכים ולתת להם פרנסה ראויה.

רן כהן: אין שום סיבה בעולם – אם בחוק עידוד השקעות הון, אם בכלים אחרים שאתה תייצר, שלא יהיה מצב שבו מעסיק שמעסיק יותר נכים במקום העבודה לא יקבל גם מהמדינה את העידוד הדרוש.

רן כהן: יש נושאים אחרים, וזה כבר אחרי הסקירה שלך, עכשיו אלה רק שאלות.

רן כהן: אבל כמה כבר אפשר לתקוף אותך, אתה רק חודש בתפקיד?

אליהו ישי: תמיד אפשר לתקוף, מה זה משנה?

אליהו ישי: בהקשר לדברים – הייתי פעם שר העבודה והרווחה והייתי מופיע הרבה לוועדה.

אליהו ישי: קרה דבר חדש שבשלב מסוים עברתי למשרד הפנים, לאחר מכן – לאופוזיציה, והרבה שנים לא הייתי פה.

אליהו ישי: זו הופעה ראשונה שלי אחרי הרבה שנים שלא הייתי פה.

אליהו ישי: אני מאד אוהב את הוועדה שלך, ואשמח מאד שתזמין אותי מדי פעם, ואני אבוא לפה.

גאלב מג'אדלה: אני מתנצל שעלי לעזוב את הישיבה.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שיתקיים דיון נפרד לגבי תוכנית ויסקונסין.

גאלב מג'אדלה: דבר שני – אני רואה ברשימת המוזמנים: התאחדות העובדים הלאומיים בישראל.

גאלב מג'אדלה: יש לנו הסתדרות חדשה, יותר גדולה.

גאלב מג'אדלה: למה היא לא מוזמנת?

משה שרוני: הוזמנו.

גאלב מג'אדלה: למה הם לא כאן?

משה שרוני: הם לא באו, מה אתה רוצה?

גאלב מג'אדלה: אז תאמר שהם לא באו.

משה שרוני: כולם הוזמנו, בלי יוצא מן הכלל.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש.

גאלב מג'אדלה: תרשום שהם לא הופיעו לכאן, החובה שלהם להגיע, וה -- - נגדם.

גאלב מג'אדלה: הם צריכים להופיע כאן – ההסתדרות החדשה, זו שהיתה פעם ההסתדרות הכללית.

סופה לנדבר: אדוני השר, אני קודם כל רוצה לברך אותך.

סופה לנדבר: לעתים רחוקות יש מצב שהשר הוא במקום הנכון ובזמן הנכון.

סופה לנדבר: אני מצטרפת לחברת הכנסת סולודקין.

סופה לנדבר: אתה מוכר לציבור כאיש רגיש לפרובלמטיקה של ציבור שלם – וזה לא משנה אם דתי או חילוני, אישה או גבר.

סופה לנדבר: אתה רגיש לבעיות, אתה מכיר אותן, ואתה יודע לטפל בדברים.

סופה לנדבר: אני פשוט רוצה להעיר את תשומת הלב שהבעיה של ויסקונסין היא בעיה שאנחנו מעלים אותה לא חודש ולא חודשיים - - -

מרינה סולודקין: של יהודים, ערבים ומזרחים.

סופה לנדבר: של כל אדם, ולא משנה לאיזו עדה הוא שייך.

סופה לנדבר: זה פוגע בכולם.

סופה לנדבר: כאשר אני ביקשתי או דרשתי ועדת חקירה פרלמנטרית, אני כן חושבת שמשהו רקוב בסיפור הזה.

סופה לנדבר: מדינת ישראל – כמה חסכנו וכמה בזבזנו על התוכנית?

סופה לנדבר: איך מדינה, שלא פיתחה מקומות תעסוקה ולא פיתחה קורסים להשתלמות או להכשרה מקצועית, איך שולחים אנשים?

סופה לנדבר: לא יכול להיות שבמדינה שלנו יתייחסו לאדם כאילו הוא פרזיט.

סופה לנדבר: יש פה איזה ריח של הלבנה של כסף של מדינת ישראל.

רן כהן: זו הכשרה.

סופה לנדבר: אני לא רוצה לזרוק פה האשמות אבל כולנו נפגשנו עם מאות אנשים, שמענו את האנשים.

סופה לנדבר: אם אני סיפרתי כאן סיפור – כאשר היית בנסיעה, ואני מבינה שמאד רצית להשתתף בדיון הזה בכנסת, אני אומרת לך בכל הכאב: יש פה משהו רקוב.

סופה לנדבר: יש פה משהו ביחס לבני האדם שהוא אינו יחס, ולא יכול להימשך.

סופה לנדבר: אני חושבת שאפשר לתקן את הדבר שאפשר לתקן – או שצריכים לסגור את התוכנית ולפתוח משהו חדש, אבל משהו למען הציבור ולא נגדו.

משה שרוני: אדוני השר.

משה שרוני: אני הייתי רוצה לדעת בעניין הסדרת מעמדם של עובדי הקבלן – לא יכול להיות שהם מופקרים, ושל חברות כוח האדם – בסדר.

משה שרוני: צריך לגמור את זה פעם אחת ולתמיד.

משה שרוני: הייתי רוצה לדעת איך מתקדם החוק שהתקבל בכנסת הקודמת, שמחייב את המשרד להקים בארבעת המחוזות נציבות קבילות.

משה שרוני: הייתי רוצה לדעת מה עם הבעיה המתמשכת באכיפת חוקי העבודה הקיימים.

משה שרוני: במשרד יש 22 מפקחים שפרוסים בכל המדינה.

משה שרוני: זה לא מספיק.

משה שרוני: לא יכול להיות שבמדינה שלנו, של 7 מיליון, יהיו רק 22 פקחים.

משה שרוני: נושא עובדי הקבלן – דומה לנושא העובדים הזרים.

משה שרוני: זה אותו הדבר.

רן מלמד: כמה נקודות קטנות שמתחברות לדברים: לגבי אכיפת חוקי עבודה, חשוב מאד לא לאכוף רק את נושא שכר המינימום.

רן מלמד: יש עוד לא מעט חוקי עבודה שהם קיימים והם לא נאכפים – שעות נוספות, עבודה - -, חופשות, ביגוד והבראה – שהם חלק מהתנאים - - -

רן כהן: הלנת שכר.

רן מלמד: הדבר השני הוא הכשרה מקצועית.

רן מלמד: רואים בשנים האחרונות שצריך לעשות רביזיה בנושא ההכשרה המקצועית, לתגבר אותה במקצועות שיידרשו עתידית, ולא רק בדברים שהיום אנחנו רואים שחייבים בשטח, כי זה לא מספיק.

רן מלמד: בהקשר של ויסקונסין – שתי נקודות.

רן מלמד: אם אפשר לדעת, האם התוכנית אמורה להיות מורחבת, עם זכיינים נוספים, או האם היא אמורה להיות מורחבת עם הזכיינים הקיימים, ומתי.

רן מלמד: צריך לזכור שיש עוד פרויקטים של תעסוקה שמופעלים על ידי משרד התמ"ת בשיתוף עם ה "ג'וינט".

רן מלמד: חלקם פרויקטים עניים לא פחות ממה שתוכנית ויסקונסין או תוכנית - - .

רן מלמד: צריך לטפל גם בנושא הזה ולדעת איך המשרד מתכוון לטפל.

רן מלמד: הדבר האחרון –בפריפריה, במקומות שבהן לא מופעלת תוכנית ויסקונסין ולא תוכנית אחרת, אנחנו מרגישים שאין שיתופי פעולה בין הגורמים השונים שאחראים לנושא של כיוון תעסוקה.

רן מלמד: יש פרויקט של התמ"ת שנקרא - - תעסוקה.

רן מלמד: יכול להיות שצריך לבחון להרחיב אותו, כדי שגורמים כמו העיריה, שירות התעסוקה, מעסיקים וגורמים נוספים ידברו יותר נכון - -

אליהו ישי: לפני שאשיב, אני מבקש שיציגו את תוכנית "מהל,ב", ואני אתייחס לטענות שהועלו ולמדיניות שלי לגבי ההמשך.

דורית נובאק: אני ראש תוכנית מהל"ב.

דורית נובאק: אנחנו צריכים לזכור שהתוכנית היא פיילוט וממנו אנחנו לומדים ומתקנים, תוך כדי תנועה, כל הזמן.

דורית נובאק: אני רוצה להציג את הנתונים, והם מעודכנים לחודש אפריל.

דורית נובאק: ב- 1 לאוגוסט, 2005 נפתחה התוכנית, נפתחו שערי המרכזים – 18,500 משתתפים, שהופנו ל- 14 מרכזים בארבעת האזורים בארץ נצרת, נצרת עילית, חדרה וסביבותיה, אשקלון – שדרות וירושלים.

דורית נובאק: באפריל 2006 יש לנו 14,000 משתתפים פעילים, מהם עובדים 5,648 בשירות בקהילה – 1,656 משתתפים.

דורית נובאק: שירות בקהילה הוא חלק מהכלים שהתכלית שלהם היא לקדם את סיכויי ההשתלבות של אנשים בעבודה.

דורית נובאק: הנתונים שבידינו מראים שרבים מהאנשים שעושים שירות בקהילה שמוגבל ל- 4 חודשים בלבד, משתלבים לאחר תום התקופה הזו בעבודה.

מרינה סולודקין: אנחנו מכירים את התוכנית - -

דורית נובאק: אני אציג את הנתונים כפי שאני יודעת – מאוגוסט ועד אפריל – 8,100 השמות ל- 6,264 משתתפים.

דורית נובאק: זה אומר שחלק מהאנשים הושמו יותר מפעם אחת.

דורית נובאק: גם בארץ וגם בעולם אנחנו יודעים שאנשים שתקופה ארוכה היו מחוץ למעגל העבודה צריכים יותר מהשמה אחת עד שהם משתלבים ונשארים בעבודה.

דורית נובאק: אני רוצה להזכירכם שהמטרה של התוכנית היא להשים אנשים בעבודה ולוודא שמתמידים בה לאורך זמן.

דורית נובאק: בכל התקופה הזו – 872 עררים הוגשו, מתוכם 90 טרם נדונו.

דורית נובאק: 19% מהעררים נמצאו מוצדקים או מוצדקים חלקית.

דורית נובאק: כל משתתף, שנשללה ממנו גמלה או שלא מרוצה מההחלטה של מתכנן היעדים התעסוקתי – רשאי לערער על ההחלטה.

דורית נובאק: ועדות הערר הן בלתי תלויות.

דורית נובאק: הן לא כפופות אלי, הן כפופות ליועץ המשפטי של התמ"ת.

דורית נובאק: יש בהן נציגי ציבור ושני עובדי תמ"ת, בכל ועדה.

מרינה סולודקין: ואת מאמינה שזה אמיתי וזה לא סילוף?

דורית נובאק: אני אומרת רק מה שאני מאמינה בו.

דורית נובאק: את מכירה אותי מספיק.

דורית נובאק: תחומי ההשמה של האנשים – אתם יכולים לראות שיש מגוון רחב של תחומי משק, ענפי תעסוקה.

דורית נובאק: מטפלים בסיעוד 22%, ניקיון - 17%, הסעדה ומלונאות – 5%, מכירות – 9% - -

רן כהן: מתוך מה האחוזים האלה?

דורית נובאק: מתוך כלל אלה שהושמו.

דורית נובאק: מתוך ה- 6,000 שהושמו, אלה האחוזים.

דורית נובאק: נתוני תשלומי הגמלאות: אנחנו רואים שמאוגוסט עד ינואר – הנתונים הם כאן עד ינואר כי לוקח זמן עד שהביטוח הלאומי מייצב את המספרים, לוקח בערך 3 חודשים עד שהנתונים מתייצבים.

דורית נובאק: אפשר לראות מאיפה התחלנו ולאן הגענו.

דורית נובאק: נתוני הביטוח הלאומי: הביטוח הלאומי הוציא דו"ח לפני שבועיים.

דורית נובאק: בחודשים אוגוסט עד ינואר 2006, באזורי התוכנית, ירד מספר מקבלי הבטחת הכנסה ב- 28%, ובכל שאר הארץ עלה מספר מקבלי הבטחת הכנסה ב- 0.3%.

דורית נובאק: לפי נתוני הביטוח הלאומי רוב אלה ש - - השתתפות בעבודה, 6,264 משתתפים לא הופיעו כלל או נעדרו מעל למותר – כ-10% מהמוזמנים, רק מספר זעום.

דורית נובאק: 0.04% סירבו לעבודה.

סופה לנדבר: מה העלות של הפרויקט היום, וכמה כסף חסכתם למדינת ישראל.

מרינה סולודקין: - - -

משה שרוני: אני מבקש.

משה שרוני: אני רוצה להקשיב, ואחר כך אתן רשות דיבור.

דורית נובאק: שינויים עיקריים שבוצעו במהלך ההפעלה השוטפת: בשלושת החודשים הראשונים הורדנו את ההשתתפות של התוכנית האישית למינימום של 3 שעות בשבוע.

דורית נובאק: לעקרות בית נכות ונכים ב- 75% שהיו חייבים להשתתף בתוכנית – הפחתנו לשעה בשבוע.

דורית נובאק: הוספנו ימי היעדרות עקב מחלת קרוב, במסגרת ימי ההיעדרות המותרים לאנשים.

דורית נובאק: אישור היעדרויות מוצדקות – השר מאשר כל היעדרות מוצדקת כדי למנוע מצב שלאדם תישלל גמלתו אם הוא נעדר מסיבות מוצדקות שאינן כתובות בחוק.

דורית נובאק: אנחנו מאשרים על בסיס קבוע, השר חותם.

דורית נובאק: זה דבר שאני יכולה לומר לכם שלא מתעכב אפילו יום אחד.

רן כהן: מה, אישית על כל אדם – זה מגיע לשר?

דורית נובאק: אישית על כל אדם.

דורית נובאק: אישית – כל היעדרות מוצדקת מגיעה לשר, על פי החקיקה שהמחוקקים חיקקו, לא אנחנו.

דורית נובאק: מסלול תיקון מהיר – משתתפים שההגעה למרכז מסכנת את בריאותם נשלחים הביתה ל- 7 ימים ובתום 7 הימים הביטוח הלאומי פוסק האם הם יכולים להשתתף בתוכנית או לא.

דורית נובאק: זה מסלול שאושר בוועדת הכספים, ומופעל באופן שוטף.

דורית נובאק: השר מינה ועדה שהמליצה לו על התאמות לאוכלוסייה עם קשיי השתתפות בעבודה.

דורית נובאק: שר התמ"ת, בשבוע השני לתפקידו, חתם על ההמלצות האלה, ובימים הקרובים יוגשו התיקונים.

דורית נובאק: התיקונים שאפשר להגיש ללא תקנות כבר מופעלים, ולאלה שיש צורך בתקנות – קיבלנו אתמול תשובה ממשרד המשפטים ונפנה לוועדת הכספים בימים הקרובים כדי לקבל את אישור ועדת הכספים אחרי שנקבל את אישור שר האוצר ושר הרווחה.

דורית נובאק: הפחתת שעות – בתוכנית האישית אושרו 15 שעות שבועיות למכסה של 200 משתתפים בכל מרכז, על פי קביעת המרכז ובאישור המנהלת, הקמה של ועדת חריגים להפחתת שעות מתחת ל- 15 שעות, ועדה ששותפים בה הביטוח הלאומי, האוצר והמנהלת.

דורית נובאק: הגורם המוסמך לאשר הוא מנכ"ל משרד.

דורית נובאק: תוכנית אישית מופחתת למשתתפים בעלי נכות רפואית – יש נכים שחייבים להשתתף בתוכנית.

דורית נובאק: אנחנו מציעים שהיקף ההשתתפות שלהם יהיה ביחס ליתרת כושר ההשתכרות.

דורית נובאק: זאת אומרת – נכה 60% או 40% - יידרש רק ל- 60% מהתוכנית האישית ולא ל- 100%, ומשתתפים שנמצאים שנתיים לפני גיל פרישה יידרשו להתייצב במרכז התעסוקה שעה בשבוע.

דורית נובאק: משתתפים שיש להם שלושה מאפיינים: חמש שנים לפני גיל פרישה, לא עבדו ב- 7 השנים האחרונות, ומהן 3 השנים האחרונות בהבטחת הכנסה, ורופא המרכז קבע שהם לא יכולים לעבוד יותר מ- 5 שעות שבועיות, אנחנו מציעים שהם יידרשו לתוכנית אישית בת שעה בחודש.

דורית נובאק: אלה עיקרי התיקונים.

דורית נובאק: מי שמתעניין יותר מוזמן להיכנס לאתר שלנו ולראות - -

סופה לנדבר: אנחנו רוצים לבקש מיושב ראש הוועדה לבקר במרכזים האלה ולדבר עם אנשים.

דורית נובאק: יופי.

דורית נובאק: חסכת לי את המשפט האחרון – השקף האחרון הוא : הסרת חסמים כחובה.

דורית נובאק: המרכזים יחויבו לספק למשתתפים תוכניות אישיות.

דורית נובאק: יש לנו הסכם עם משרד הקליטה שכל מי שלא מיצה את זכותו לעברית תעסוקתית או להכשרה מקצועית להסמכה – יוכל לקבל את זה.

דורית נובאק: הזכות הזו לא תישלל מאף אדם, מאף עולה במדינת ישראל, והדבר השני – השגחה לילדים.

דורית נובאק: כל משתתף שיש לו ילדים מתחת לגיל 11 -- -

מרינה סולודקין: זה אחרי שאני התערבתי - -

דורית נובאק: בלי ספק – בין היתר, בזכות הסבת תשומת הלב שלך, זה היה חלק מהעניין.

דורית נובאק: אנחנו מחייבים לתת שירותי השגחה לילדים של משתתפים שהם עד גיל 11.

דורית נובאק: אנחנו נפעיל את תקנות שכר המינימום, ברגע שמשרד התמ"ת יפעיל את זה לכלל עם ישראל.

דורית נובאק: ההמלצות אושרו על ידי השר.

דורית נובאק: היערכות לשנת הפעילות הקרובה - - שהוא כרגע, עד כאן.

אליהו ישי: אני רוצה להתייחס לכל השאלות אבל לפחות בנושא של ויסקונסין, תוכנית מהל"ב אני אתייחס בעיקר, ולכן נתחיל בזה.

אליהו ישי: גם חברות הכנסת וחברי הכנסת – ליה שמטוב, מרינה סולודקין, רן כהן וכולם התייחסו לעניין תוכנית מהל"ב.

אליהו ישי: אני מכיר את התוכנית הזו עוד כשהיא הובאה לידיעתי או לאישורי עוד לפני כ- 9-10 שנים, כשעוד הייתי שר העבודה והרווחה.

אליהו ישי: יש בתוכנית, במהות שלה – קונספט של שילוב אנשים במקומות עבודה.

אליהו ישי: זה דבר מבורך, מי לא רוצה לעבוד?

אליהו ישי: מי רוצה להתפרנס מאבטחת הכנסה של 1,800 שקל לחודש?

אליהו ישי: הוא מעדיף להשתכר בצורה מכובדת, לדעת למה הוא קם בבוקר, להגיע למקום עבודה, להתפרנס בכבוד, להשתכר לפחות בשכר מינימום, שזה למעלה מ- 3,000 שקל בהשוואה ל- 1,800 שקל.

אליהו ישי: בתפיסה של התוכנית זו תוכנית ראויה.

אליהו ישי: אני כבר אז ידעתי מה יהיו ההצעות כנגד, הסקנציות כנגד אלה שלא משתתפים – מי כן יכול להשתתף ומי לא, ומה ההשלכות שיכולות להיות.

אליהו ישי: אני מוכרח לומר שנמנעתי מלאשר את התוכנית תקופה ארוכה כי חששתי מאד ממה שיכול לקרות, ואני חושב שחלק מהדברים כן קרו לנו.

אליהו ישי: זה לא סוד שחתמתי בשמחה רבה על ההקלות, ואני אומר בפירוש: יש צורך חשוב מאד בשורה ארוכה של הקלות, תיקונים והתאמות נוספים.

אליהו ישי: זה בלתי אפשרי, כי אחרת התוכנית, בעיניי, לא ראויה.

אליהו ישי: היא לא תהיה ראויה אם לא נכניס בה את התיקונים וההתאמות הנוספים.

אליהו ישי: אני הייתי שם בביקור.

אליהו ישי: אני מטבעי אוהב לבקר.

אליהו ישי: לא דומה מראה עיניים למשמע אוזניים.

אליהו ישי: לבוא, לרדת, לשמוע את האנשים.

אליהו ישי: אתה יכול לשבת אי שם במגדל השן, לקבל את האינפורמציה מעובדי המשרד.

אליהו ישי: יש לנו עובדים מוכשרים ומצוינים, באמת.

אליהו ישי: אני אומר את זה ממש לשבחם, אבל יחד עם זאת – אתה נבחרת, אתה איש ציבור, אתה מכיר את הרגישויות, אתה צריך לפעול על פי האמונה שלך, לפי צו מצפונך – ותפעל בהתאם.

אליהו ישי: ירדתי לשטח.

אליהו ישי: הייתי בתוכנית בירושלים, בחברת "עמי" וזה לא יהיה המקום האחרון שאני אהיה בו.

אליהו ישי: אני אבוא ואבקר עוד, וגם אעשה מפגש עם אנשים בכירים במשרד ובכירים באוצר, בביטוח הלאומי,וישמעו את האנשים.

אליהו ישי: אחרי ששמעתי את המצגת – יש הבדל בין התוכנית האנגלית, האמריקאית, איך שהיא יושמה שם בחו"ל ובין מה שמיושם בארץ.

אליהו ישי: אם היא היתה מיושמת כמו שם היה לנו יותר טוב, או בוא נאמר – פחות תרעומת.

מרינה סולודקין: זה בלי מהגרים.

מרינה סולודקין: בדקתי שם, בארצות הברית.

אליהו ישי: אני, אחרי שראינו את המצגת – ביקשתי לראות אנשים.

אליהו ישי: זה הפתיע כמה אנשים אצלנו.

אליהו ישי: נכנס כל מי שרצה להיכנס, לא הגבלתי.

אליהו ישי: כל מי שרצה – העיר את ההערות שלו.

אליהו ישי: לאחר מכן סיימנו את הדיון עם המשתתפים בתוכנית.

אליהו ישי: יצאתי לעוד סדנה.

אליהו ישי: התוכנית היתה אמורה להיות שעתיים והיא התקיימה כמעט 4 שעות.

אליהו ישי: קפצתי מסדנה לסדנה, ירדתי למטה, והיתה שם קבוצה של אנשים ממורמרים שהביעו תרעומת.

אליהו ישי: אני מודיע בצורה מפורשת: אני לא אחתום על שום הרחבת תוכנית אם לא יהיו התיקונים המתבקשים – וחלקם גם בחקיקה.

אליהו ישי: אני משוכנע ב- 100% שחייבים להעביר תיקונים, וצריך לעשות את זה בצורה מיידית, עם פטור מחובת הנחה, לא לפני שהצוות שאני מעמיד לצורך העניין יבדוק את הנושא, יגיש מסקנות – המלצות ואז ניתן את התיקונים.

רן כהן: מי יבדוק מה קורה עם אלה שנשללה מהם הגמלה?

ליה שמטוב: לא בודקים מה קורה אתם, בכלל.

רן כהן: מה קורה אתם?

רן כהן: מה, אנשים יגוועו ברעב?

סופה לנדבר: למה הרופאים הם לא רופאים בלתי תלויים?

סופה לנדבר: הרי רופא שעובד ומקבל משכורת ממפעילי התוכנית הוא רופא תלוי במובן ש - -

אליהו ישי: שאלתם שאלות טובות, תנו לי להשיב.

אליהו ישי: אם אשאר עוד זמן – אני אשמע ואשיב שוב.

אליהו ישי: אני חושב שזה נושא באמת ראוי ואני שמח שהוא עלה.

אליהו ישי: דיברו, למשל – על העולים, הערבים והחרדים.

אליהו ישי: אני חושב שבקטע הזה יש מה לשפר.

אליהו ישי: לא שיש אפליה לטובת העולים בניגוד לערבים, או לטובת הערבים בניגוד לחרדים, או להפך.

אליהו ישי: בינתיים זה שווה לכל נפש.

אליהו ישי: צריך להתאים את זה בהחלט לאוכלוסיות השונות, בפירוש – כן.

אליהו ישי: חד משמעית.

אליהו ישי: זה דבר שחייב להיות.

אליהו ישי: יש גם הערות רפואיות.

אליהו ישי: יכולה לבוא אישה עם אישור רפואי מהרופא שלה, שהיא סובלת מדיכאונות, חרדות, ובעברה היו לה בעיות של סמים וכדומה, והיום היא צריכה להשתלב בעבודה.

אליהו ישי: יש דוגמה, למשל, של איש או אישה שיש להם עבר פלילי.

אליהו ישי: הם מתחרטים על זה, אך אם יש להם עבר פלילי הם לא יכולים להשתלב במקומות עבודה.

אליהו ישי: מצד שני – את הקצבה שלהם שוללים מהם.

אליהו ישי: זה רק חלק מהדברים ויש עוד הרבה הערות, הרבה טענות מוצדקות מאד, ואין אפילו בידי את הסמכות לאשר אותן או לה - -.

אליהו ישי: חבר הכנסת רן כהן דיבר על דברים שמגיעים לאישור השר.

אליהו ישי: אני אמרתי שיש דברים שמטבע הדברים סדר היום שלי עמוס – אבל מה שקשור להקלות, מבחינתי, לפני שאני מגיע למשרד, יבוא הביתה, יבואו לפה – אני נותן לזה עדיפות.

אליהו ישי: אני חותם ולא מעכב אפילו ביום אחד.

אליהו ישי: אבל, דא עקא – הלוואי ויכולתי לחתום על הקלות שאני משוכנע בהן, ויש באפשרותי, כי יש חקיקה.

אליהו ישי: אני לא יכול לאשר הקלות שהן בניגוד לחוק.

אליהו ישי: יש עוד הרבה דברים.

אליהו ישי: אני יכול לתת לך דוגמה – דוגמאות קשות, שאני באמת לא רוצה להיכנס אליהן, כי הקדמתי ואמרתי: אני לא אחתום על הרחבת התוכנית לפני שאביא בתיקוני חקיקה מהירים את הדברים המתבקשים.

אליהו ישי: אני גם חושב שחלק גדול מאד מההצעות שמבקשים לתקן זה גם החברות וגם מנהלת הפרויקט – דורית, וחברי הצוות שלה שביקשו להביא חלק מהדברים לתיקונים.

אליהו ישי: אני אמרתי בימים הראשונים שלי במשרד שאם יש הערות – לא להמתין ולומר שזה מה שהחוק קובע, ונוסעים עם זה קדימה.

אליהו ישי: לא מתקדמים אם לא עושים את התיקונים המתבקשים.

אליהו ישי: לגבי תקציב המשרד – אני מקווה שבתקציב 2007 שיובא בעוד חודש לממשלה נצא למאבק משום שהקיצוץ, לאחר האיחוד בין משרדי העבודה, לתעשייה ומסחר, הקרוי היום תמ"ת – הקיצוץ הוא משמעותי, הוא פשוט בלתי אפשרי.

אליהו ישי: יש הרבה מה לתקן בתקציב של המשרד, ואני מקווה שנצליח לתקן.

רן כהן: בלי שתלך עם זה לראש הממשלה עם איומים, כמו שאני עשיתי – אין לך שום סיכוי.

אליהו ישי: לגבי מעונות – אני חושב שאנחנו משקיעים הרבה בעניין, וזה דבר מבורך וחשוב.

אליהו ישי: זה דווקא מסוג התחומים שהמשרד הצליח להביא אפילו תוספות, הייתי אומר.

אליהו ישי: חוקי עבודה- כל מה שנאמר פה נאמר בצדק: לא ייתכן, לא יכול להיות ש-X עובדים יהיו אחראים על אכיפת חוקי שעות עבודה, שכר מינימום, שעות נוספות, חוקי נוער וכדומה.

אליהו ישי: בצדק רב.

אליהו ישי: אני כרגע הולך לתוכנית רחבה מאד, של איחוד כל גופי האכיפה במשרד.

אליהו ישי: זה גם אחד הדברים הראשונים שהטלתי על מנכ"ל המשרד.

אליהו ישי: שוב אני מתנצל שהוא לא פה, כי הוא נמצא בשדרות עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה וצוות המנכ"לים.

אליהו ישי: זה באמת דבר חשוב ולכן הוא נמצא שם.

אליהו ישי: העניין של אכיפה הוא דבר שאני מאמין בו ואני מניח שתשמעו על זה בקרוב, בעזרת השם, כי אני הולך לפעול ביתר שאת וביתר עוז בעניין הזה.

אליהו ישי: בנושא של עובדי קבלן, אדוני היושב ראש – קודם כל, יש ועדה של שיתוף פעולה עם ההסתדרות.

אליהו ישי: יש ועדה אצלנו במשרד, וראש הוועדה עושה את התיאומים בינינו לבין גופים נוספים.

אליהו ישי: שיתוף הפעולה הוא מבורך.

אליהו ישי: אני גם מכיר את זה, היסטורית – גם אז עשינו שיתוף פעולה עם ההסתדרות.

אליהו ישי: בהרבה מקרים, בהרבה תחומים ומקומות – אפשר באמת להצליח במידה ויש שיתוף פעולה, וגם עם גופים וולונטריים שיכולים לעזור ולסייע.

אליהו ישי: אני מאד בעד.

אליהו ישי: לא תמיד המשרד יכול להגיע לכל המצוקות וכל הבעיות וכל התלונות.

אליהו ישי: גופים וולונטריים יכולים לסייע ולעזור לנו ואז אנחנו גם קובעים את סדרי העדיפויות בעניין הזה.

אליהו ישי: הבקשה לקיים סיור באחד האתרים – זכותה של הוועדה לקיים סיור כזה.

אליהו ישי: תאמו את זה עם המשרד, ונעשה את זה בשמחה רבה.

אליהו ישי: אני חושב שכדאי לשמוע את שני הצדדים גם שם, למרות שאני לא מסתיר את דעתי בעניין, שלא תהיה זכות קיום לפרויקט הזה, ואגב – זה בפיילוט, צריך שתהיה גמישות תוך כדי הפיילוט.

אליהו ישי: לצערי הרב, יש חקיקה שמונעת את האפשרות לגמישות כפי שאני הייתי רוצה, או כמו שאני מוצא לנכון – לבצע את הגמישות תוך כדי הפיילוט.

אליהו ישי: אני חושב שחלק גדול מהמקרים – לא צריך להביא אותם לפרויקטים.

אליהו ישי: צריך לסנן אותם כבר במוסד לביטוח לאומי, לא להביא אותם.

אליהו ישי: אני לא חושב שצריך לטרטר אנשים בגיל מסוים או עם עבר כל כך קשה, כמו עבר פלילי, למשל.

אליהו ישי: לא הייתי מביא אנשים עם עבר פלילי לפרויקט הזה, אלא אם כן המדינה תתקן את החוק.

אליהו ישי: אם הכנסת תקנה את החוק כך שאפשר לקבל גם אנשים עם עבר פלילי, בפרט אנשים שעשו טעויות או שטויות בגיל צעיר מאד, ולאחר מכן – התחרטו, התבגרו, הבינו שזו טעות ורוצים לשפר את חייהם, אבל נגזר עליהם פשוט להיות עבריינים, כי הם לא יתקבלו למקומות עבודה, ימשיכו לגנוב ולעשות דברים חמורים וקשים.

אליהו ישי: לנושא הזה לא הייתי עושה את הפרויקט הזה, לא הייתי מוציא אותם לחברות, בשום פנים ואופן.

אליהו ישי: אנשים שהם חולי סרטן – לא הייתי מביא אותם לעבודה.

אליהו ישי: לי יש דעה שאומרת שיש כאלה שכן רוצים לעבוד.

אליהו ישי: אי אפשר להתעלם מהמציאות, ופה אני אומר:

אליהו ישי: אם נהיה מאוזנים – נצליח.

אליהו ישי: אם לא נהיה מאוזנים – נאבד את הכל.

אליהו ישי: פשוט נאבד את הכל.

אליהו ישי: אני גם מכיר אנשים במצב בריאותי לא טוב, אבל כן רוצים לעבוד.

אליהו ישי: רוצים לצאת מהבית, לשכוח, כי בבית הם נעשים יותר חולים, הולכים מקופת החולים לבית ומהבית לקופת החולים.

אליהו ישי: הם רוצים לבוא למקומות עבודה ולעבוד.

סופה לנדבר: אלה שמסוגלים – בסדר.

אליהו ישי: אפשר, כן.

אליהו ישי: ויש כאלה שלא מסוגלים לעבוד בכל עבודה, ויש מקומות עבודה שהם כן היו מוכנים ומסוגלים לעבוד, תלוי במה.

אליהו ישי: אני גם מוכרח לומר ששמעתי גם אנשים שבאמת היו מאושרים שמצאו להם מקומות עבודה, שיבחו ובירכו, הודו והיללו.

אליהו ישי: יחד עם זאת, אני בכוונה רוצה לשמור על האיזונים – אני קובע חד משמעית שיש הרבה מה לתקן – הרבה תיקונים והתאמות.

אליהו ישי: זה מתבקש.

אליהו ישי: אי אפשר לקדם את זה בגלל הדברים האלה.

אליהו ישי: אני, למשל, לא הייתי מחייב אף חולה סרטן לבוא לפרויקט, אלא אם כן הוא רוצה, ביוזמתו.

אליהו ישי: יש דברים שאני לא יכול לתקן אותם בלי חקיקה, מה לעשות?

אליהו ישי: כל מה שתלוי בי, בהקלות – אני חותם אוטומטית.

אליהו ישי: ראש משפחה שבעלה נרקומן, והיא צריכה להתמודד עם הילדים, לשלב אותה בהכשרה, להתאים אותה למקומות שהיא רוצה לעבוד - -תראו.

אליהו ישי: מתוך 150 אלף מקבלי הבטחת הכנסה יש קבוצה של אנשים, אחוז מסוים, שכן רוצים למצוא מקומות עבודה, וזו ברכה עצומה עבורם.

אליהו ישי: יש כאלה שלא רוצים, אני לא יודע למה לא, אבל אחרי שמנסים להתאים אותם, להעביר אותם להכשרה מקצועית ולקורס מחשבים ועוד – פתאום רואים שהם כן רוצים.

אליהו ישי: הם דווקא אלה שלא רצו לעבוד.

אליהו ישי: הכשירו אותם, הם מרגישים שהם שווים משהו והם מוכנים לעבוד.

אליהו ישי: גם כאלה יש, אני מוכרח לומר זאת, כדי לשמור על האיזונים.

אליהו ישי: יש כאלה, חד משמעית, שלא יכולים, לא מסוגלים לעבוד בשום פנים ואופן, גם בגלל הגיל, גם בגלל המחלות, גם בגלל המצוקות, גם בגלל הבעיות שיש להם בבית, וגם - הם לא יכולים לעמוד בהצעות שמוצעות להם.

אליהו ישי: למשל, שעות הפרויקט.

אליהו ישי: יש משפחות חד הוריות עם 3 ו- 4 ילדים, שלא יכולים לעמוד בשעות האלה.

אליהו ישי: היא צריכה לצאת מוקדם בבוקר – אבל היא צריכה לטפל בילדים שלה.

אליהו ישי: אז אני שהיא תעשה 50% מהשעות האלה, אולי אפילו פחות.

אליהו ישי: אני בעד שיתאימו אותה למקומות עבודה שכן יתאימו לה.

אליהו ישי: אני מוכרח לומר שלעומת הפרויקט כמו שהוא, בארצות הברית או באנגליה, לצערי הרב – במדינת ישראל, הממשלה הקודמת קיבלה החלטות שהן קשות יותר, קשוחות יותר, מאשר התוכנית המוצעת במקורה בויסקונסין.

אליהו ישי: חד משמעית אני קובע את זה.

סופה לנדבר: שם זה היה נגד אוכלוסיה אחרת לגמרי.

אליהו ישי: אתם שמים לב בעניין הזה אתם מתפצלים – אתם בצדק, עושים את העבודה שלכם, אתם נבחרי ציבור.

אליהו ישי: טוב שאתם רואים את הדברים האלה.

אליהו ישי: תפקידכם וחובת

אליהו ישי: כם לעשות את הדבר הזה.

אליהו ישי: תפקידי וחובתי להביא את התיקונים המתבקשים.

אליהו ישי: לכן אני אעשה את זה.

אליהו ישי: אם נתקן את התוכנית כמו שצריך לתקן אותה, אף אחד כאן בבית לא יבוא בטענות, להפך – אפילו ישבחו ויברכו על הפרויקט.

רן מלמד: לא ענית על חלק מהשאלות, אדוני השר.

אליהו ישי: מה, למשל?

רן מלמד: שאלתי לגבי הרחבת התוכנית – איך אתה מתכנן לעשות אותה: עם זכיינים אחרים?

רן מלמד: עם אותם זכיינים?

אליהו ישי: אני לא הולך כרגע להרחיב, לפני התיקונים.

אליהו ישי: כשנביא את התיקונים אני אהיה הרבה יותר רגוע, תאמינו לי.

אליהו ישי: גם אתה תהיה הרבה יותר רגוע.

משה שרוני: אי אפשר לעשות תוכנית אם לא מתקנים מה שצריכים לתקן.

רן כהן: זו הודעה חשובה.

דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, אדוני השר.

דוד אזולאי: אני מברך על הביקור של השר בוועדה שלנו, ומקווה מאד לשיתוף פעולה בין השר לבין הוועדה שלנו.

דוד אזולאי: כידוע לך, אדוני השר, הממשלה הקודמת פגעה קשות בכל העסקים הקטנים, כתוצאה מתוכנית כלכלית וקיצוצים בתקציבים.

דוד אזולאי: לא פעם העליתי רעיון שצריכה להיות איזושהי קרן לנפגעי התוכנית הכלכלית, או – קרן לנפגעי הממשלה הקודמת.

דוד אזולאי: השאלה שלי, בזמנו, כששר התמ"ת השיב לאחת השאילתות שלי נאמר שתקום קרן כזו שתפצה את אותם בעלי עסקים שנפגעו, ופשוט – התמוטטו העסקים שלהם, נסגרו.

רן כהן: זה השר הקודם?

רן כהן: אולמרט?

דוד אזולאי: כן.

קריאה: וגם ראש הממשלה כשר האוצר.

דוד אזולאי: האם אדוני השר יודע אם יש קרן כזו או שעומדים להקים קרן כזו על מנת לפצות את אותם אנשים, שאני לא יודע אם יש את מי לפצות, אבל לפחות את אלה שנשארו – אם יש אפשרות לפצות אותם על הנזקים הקשים שנגרמו להם כתוצאה מכל אותם קיצוצים ותכניות כלכליות בעבר.

אליהו ישי: אני שמח לשמוע שישנה הבטחה להקמת כזו קרן.

אליהו ישי: מתי הוא הבטיח לך – כשהוא היה ממלא מקום ראש הממשלה, או כשהוא היה שר התמ"ת ושר האוצר?

דוד אזולאי: כשהוא היה שר התמ"ת, ואני מציע שהעוזרים הוותיקים במשרד – שיבדקו את הפרוטוקולים והם הכינו את התשובות.

דוד אזולאי: זה מה שהוא אמר.

אליהו ישי: אני אשמח לקרוא את הפרוטוקול ואת ההבטחה.

אליהו ישי: תביא את זה מהר אלי.

אליהו ישי: אני ארוץ לממש את העניין.

אליהו ישי: יש קרן הלוואות לעסקים קטנים.

אליהו ישי: יש לי פגישה עם נגיד בנק ישראל היום, עכשיו, בעניין של הגבלת משיכת היתר, שאמורה להיכנס לתוקף עוד שבועיים וחצי.

אליהו ישי: זה יכול למוטט עשרות אלפי עסקים קטנים.

אליהו ישי: דיברנו על כך.

אליהו ישי: אני מאד מקווה שגם פה ניתן יהיה לדחות את רוע הגזירה, לפחות לדחות אותה אם לא לבטל אותה, או לעשות את זה בהדרגה, לתקן, ולגבי ההלוואות, לגבי הקרן – אם אכן יש כזה דבר, תאמין לי – אני מאושר.

שרה חורש: הוועדה הזו אישרה בקדנציה הקודמת את ביטול ה- 30% למובטלים שמגיעים להכשרה מקצועית וזה לא מתקיים.

שרה חורש: אתה יודע את החסמים שיש לדורשי עבודה להיכנס להכשרה מקצועית.

שרה חורש: לא רק התקציב שירד בחצי, אלא גם גזירות קשות - -

אליהו ישי: אני אתייחס לזה, זו הערה נכונה.

אליהו ישי: מישהו פה העיר משהו על הכשרה מקצועית, אני אתייחס למה ששאל חבר הכנסת רן כהן ולמה שאת אמרת.

מרינה סולודקין: שאלה אחרונה שלי – תוכנית ויסקונסין זה לא פרי מוחם של חברי הכנסת הנוכחים.

מרינה סולודקין: זה פרי מוחה של הממשלה הקודמת, משרד האוצר ומשרד התמ"ת.

מרינה סולודקין: תיקונים בחקיקה – יש לך זכות, שר בממשלה ישראל, אדוני אלי ישי, לעשות חקיקה ממשלתית, לתיקונים בתוכנית ויסקונטין.

אליהו ישי: זה מה שאמרתי.

מרינה סולודקין: אתה עושה ואנחנו נעשה, ויחד נגיע - -

אליהו ישי: ותעשו גם אתם.

אליהו ישי: לגבי ההערה של חבר הכנסת רן כהן ושרה חורש – גם בהכשרה מקצועית, היום יש את ההחלטה שגם הוועדה פה אישרה אותה, בקדנציה הקודמת, של הורדת 30% ממקבלי דמי אבטלה בקורסים.

אליהו ישי: אני חושב שהיה מה לשפר, היה מה לתקן בהכשרה המקצועית.

אליהו ישי: אני גם מכיר את זה היסטורית.

אליהו ישי: יש קורסים, ואנשים, לפעמים – חלק מהאנשים, עושים טעויות.

אליהו ישי: אנחנו, נבחרי ציבור, צריכים להתייחס לזה.

אליהו ישי: אם יש איזושהי לאקונה או בעיה בתחום מסוים, אז לפעמים אוהבים לשפוך את המים עם התינוק, לבוא ולומר: מה קורה?

אליהו ישי: – אנשים מנצלים את הקורסים להכשרה מקצועית.

אליהו ישי: גומרים קורס והולכים לעוד קורס, כדי לקבל את דמי האבטלה.

אליהו ישי: מעוד קורס לעוד קורס.

אליהו ישי: ואז אומרים: רגע, רוצים לטפל בהם.

אליהו ישי: כל מי שרוצה קורס, מורידים לו 30%.

אליהו ישי: זה כל כך לא נכון.

אליהו ישי: אני הייתי עושה משהו אחר.

אליהו ישי: הייתי אומר: קורס ראשון – לא הייתי מוריד שקל.

אליהו ישי: אבל אם בתוך השלוש שנים האלה הוא בחר לעשות הסבה מקצועית, יורידו לו 30%.

אליהו ישי: אפילו 50%.

רן כהן: למה?

רן כהן: אם הוא ניסה לעבוד, לא צריכים להוריד לו בכלל.

אליהו ישי: אם הוא רוצה קורס נוסף – אז אחרי שלוש שנים.

אליהו ישי: אם לא - - קורס על חשבונו, יקבל קורס על חשבונו, יקבל או 50% מדמי האבטלה, או בכלל לא.

אליהו ישי: אבל אי אפשר לבוא ולומר לכל אדם שבא לקורס - - תאמין לי, הספקתי לסייר ולבקר בתקופה הקצרה שלי פה, גם בחולון, בהכשרה מקצועית.

אליהו ישי: ירדתי לדבר עם תלמידים, ממשתתפי הקורס.

אליהו ישי: שאלתי אותם על הבעיות שלהם.

אליהו ישי: זה דיבר על כרטיסי נסיעות, זה דיבר על ה- 30%.

אליהו ישי: אנחנו יורים לעצמנו ברגליים, כובלים את עצמנו בכל מיני החלטות שהן לא נכונות, לדעתי.

אליהו ישי: צריכים לתקן אותם.

אליהו ישי: זה חלק מהדברים שצריך לתקן, ובעזרת השם וסיוע שלכם – נתקן אותם.

חיים חדד: אני באתי לדבר על הנושא של ההכשרה,של ישראלים בחקלאות.

חיים חדד: אנחנו, בשלוש השנים האחרונות, שילמנו מעל ל- 300 מיליון שקל דרך ההיטלים של השכר.

חיים חדד: ניסינו דרך חבר הכנסת רן כהן, בזמנו, לעשות איזשהו פרויקט של הכשרת ישראלים בחקלאות.

חיים חדד: אנחנו יכולים לקלוט עשרות אלפי ישראלים בחקלאות, רק אני חושב שהמשרד לא עושה מספיק להכשיר,או שהוא לא מוצא מספיק ישראלים שמוכנים לעבוד בחקלאות.

חיים חדד: גם זו אפשרות.

חיים חדד: אבל המצב היום, שאנחנו, החקלאים, פרוסים בכל רחבי המדינה, במיוחד בפריפריות – הולכים לסגור את העסקים שלנו כי אין לנו עובדים.

חיים חדד: שאנחנו, החקלאים, פרוסים בכל רחבי המדינה, במיוחד בפריפריות – הולכים לסגור את העסקים שלנו כי אין לנו עובדים.

אליהו ישי: אז אתה בעצם מציע לצמצם את העובדים הזרים בענף החקלאות ולהכשיר ישראלים.

רן כהן: מה שהוא מדבר עליו – אני הגשתי הצעת חוק, שהיא חוק לעידוד עבודת ישראלים בחקלאות.

רן כהן: הממשלה הקודמת נלחמה בו.

רן כהן: האוצר נלחם בו.

רן כהן: כל עלות החוק הוא 5 מיליון - -

אליהו ישי: אני בעד.

קריאה: - - היו בעלי עניין להביא עובדים זרים.

אליהו ישי: תודה רבה לכם.

משה שרוני: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.