ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 16, 2006-06-05 10:00

משה שרוני: בוקר טוב לחברי הכנסת, למוזמנים, אנחנו פותחים את הישיבה בדבריו של שר הבריאות, בן יזרי יעקב.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: בוקר טוב לכולם.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אני ביקרתי בחדר הזה לא אחת במסגרת תפקידי הקודמים, ככה שאת הקירות אני מכיר, את הדמויות אנחנו מכירים לאט לאט.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: נעים לי להכיר את כולם.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: מבלי לפגוע במשרדים אחרים, כל משרד וחשיבותו, אבל כל המשרדים יחד מהווים מקשה משולבת אשר מטרה אחת לה : לקדם את כל הנושאים הנוגעים לכל עמך ישראל.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: משרד הבריאות הוא אחד מהמשרדים הממשלתיים.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אני לא רק רואה שהמערכת מורכבת, מסועפת, אלא אין ספק שהנושא הזה הוא עולם ומלואו.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אני שמח להתארח היום בפני ועדת העבודה והרווחה, כי לפי דעתי הרבה מאוד נושאים שקשורים בפעילותו של משרד הבריאות יש להם זיקה, יחס וקשר לפעמים הדוק וישיר עם עבודתה של ועדת העבודה, הרווחה, החלטותיה, מסקנותיה וכו'.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: לא מעט מקרים שאנחנו יכולים בתוקף תפקידנו להקפיד עליהם, אבל אם הם לא מאושרים בוועדת העבודה והרווחה הם לא יכולים לעבור לסדר הרגיל כמו שהיינו רוצים.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: נפלנו לתוך קלחת של עשייה ובעיות קשות מאוד כבר בתחילת הקדנציה הזאת, בתחילת התפקוד לקראת התקציב.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: הדבר השני הוא הבעיה שהייתה לנו ומצאנו לה פתרון.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: כולם יודעים איך הסתיים הנושא.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: דרך אגב, ועדת סל התרופות מתכנסת, היא תתחיל בדיוניה לקראת הוצאת המסקנות או סיווג ומיון של כל מערכת התרופות שהיוו בעיה, מחלוקת ופרשנות כזאת או אחרת.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אני מקווה שהוועדה תזרז את עבודתה כדי להוציא כמה שיותר מהר מסקנות, כדי להביא ישע ורפואה לכל אלה שממתינים עד כה לתוצאות סל התרופות.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: כמה מטרות למערכת הבריאות לקראת הבאות.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: לא הייתי אומר יישור קו, אלא הסדרת עבודה תקינה עם כל נותני השירותים במערכת הבריאות במדינת ישראל.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: בראש וראשונה הנושאים עם קופות החולים אשר מחכים כמה שיותר מהר לבוא , לשבת , ללבן ולבדוק את נושא ההתחשבנות, הניהול, המערכות, איך לפתח אותן, איך לשמור עליהן.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: כשאני אומר לפתח, זה כאילו עומדת בפנינו איזו מערכת פיתוח אמיתית.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: לצערנו לא כך הדבר, הבעיות הרבה יותר מורכבות.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: בסד בו אנחנו נמצאים אנחנו חייבים למצוא את העמק השווה ואת הדרך המובילה כדי לנהל את המערכת כמה שיותר טוב.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: בראש וראשונה נושא האשפוז הרגיל, שכידוע יש בעיה בתפוסות בבתי החולים, בהתמודדות לקראת התקופות הקשות של החורף.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: שנה שעברה עשו איתנו חסד מלמעלה והיה חורף קל יחסית, לא מצאנו את עצמנו בפני שוקת שבורה כפי שהיה בשנים עברו.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אנחנו מקווים שנעבור גם את השנה בשלום.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: כמובן שהנושאים של האשפוז הסיעודי והגריאטרי לפנינו, עם רפורמות מסוימות שאנחנו מנסים להביא בהידברות עם בתי החולים ומנהלי בתי החולים.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אנחנו מדברים על נושא הפסיכיאטרייה שעוברת רפורמה רצינית ויסודית.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אנחנו מקווים שלא יכניסו לנו מקלות בגלגלים בנושא התקציב של הפסיכיאטרייה.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: יש לנו בעיות עם בתי חולים שזקוקים לפוש חזק מאוד.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אנחנו במדוכה יושבים כדי לראות איך פותרים את הנושאים האלה, איך מתמודדים איתם.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: מדובר בבעיות שעה קשות ביותר.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: יש לנו בעיה עם הרפואה המונעת, האם משרד הבריאות צריך להמשיך לטפל בעניין הזה, או שצריך ללכת לכיוונים אחרים.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: דעתו של משרד הבריאות והקו של הבריאות הם שהמערכת הזאת צריכה להישאר בתוך משרד הבריאות.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: הניסיון של כולנו מדבר בעד עצמו.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: כמובן שצריך לחזק את כל הנושאים החל מטיפת חלב וכלה בבתי ספר, אם זה חיסונים וכל מה שכרוך.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: זאת המחויבות שיש למשרד הבריאות כלפי האוכלוסייה שזקוקה לרפואה מונעת.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: לפי דעתנו רפואה מונעת היא אחד הבסיסים בכל התחומים, לא רק בתחום טיפת חלב ופיקוח על בתי ספר וחיסונים.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: ברפואה מונעת ניתן להכניס רפורמות.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: כל הדברים האלה מעסיקים את משרד הבריאות.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: כשאנחנו מדברים על סל התרופות , שהוא ויכוח בפני עצמו, אז אמנם הוא מצא פתרון כפי שהוא מצא אותה לאחרונה, אבל מי מבטיח לנו שב2007 הוועדה תתקיים?

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: רשמית הוועדה לא צריכה להתקיים.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: האם אנחנו יכולים לנבא את הבאות?

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: האם אנחנו יכולים לדעת מה יתרחש בחודש יוני, יולי, אוגוסט, ספטמבר 2007?

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אנחנו חיים היום מהיד אל הפה, מחפשים גם פתרונות במסגרת הנושא הזה של התרופות.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: הבשורה האחרונה הייתה בהוזלת התרופות שהייתה השבוע בגבולות 10%, כאשר התוכנית ל4,5 השנים הבאות היא הוזלה עד 20%.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אנחנו מנהלים מו"מ עם גורמים אשר מסוגלים ויכולים להתמודד ציבורית עם הוזלות נוספות בתרופות מיוחדות אשר עומדות עדיין על הפרק ולא ניתן להכניס אותן לסל התרופות.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: בכל התחומים האלה אנחנו כאן פועלים ועובדים.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: מערכת התקציב, כפי שהיא מוצגת לפנינו, ידועה.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: הוויכוח שלי עם האוצר לפני כשבוע היה לגבי פתרון התרופות.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: המטרה היא לא לפגוע ברפורמה המתוכננת בפסיכיאטרייה.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אנחנו פרוסים על פני 3,4 שנים בסבסוד וסיוע לקופות שיקבלו את הנושא הפסיכיאטרי.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: נושא הפיתוח מפגר פיגור גדול מאוד .

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: יש לנו בתי חולים שזועקים לעוד מיליונים ועוד מיליונים כדי להעמיד אותם בפני תפקוד רגיל ונורמאלי.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: יש לנו ויכוח לגבי עתיד האשפוז במסגרת הקמת בתי חולים, פתיחת בתי חולים, סגירת בתי חולים.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: כל הנושאים האלה עומדים בפנינו בדיונים פנימיים בתוך המערכת.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: זה מחייב את המערכות המשותפות של האוצר ושל הבריאות, כמובן בסיוע ועדת העבודה והרווחה שלה יש יד ורגל לא מבוטלים בכל הדיונים האלה.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אין ספק שבחודשים הקרובים תיפול הכרעה לגבי בית חולים כזה או אחר – פה תוספת, פה שיפוץ, פה בנייה, פה סגירה.

1063: סגירת בתי חולים?

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: יש רעיונות של סגירה.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: לא ניתן יד לסגירת בתי חולים כל עוד לא יימצא פתרון הוגן וראוי לכל החלטה, אם וכאשר תיפול .

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: לא ייסגר בית חולים אם לא תהיה אלטרנטיבה הולמת, עונה על הדרישות ובתיאום עם כל הגורמים הכלכליים, הממשלתיים והארגונים, קרי העובדים, הרופאים, האחיות, עובדי השירותים שבתוך בתי החולים.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: הנושאים האלה לא יידונו אם לא יימצא פתרון הולם לכל הנוגעים בדבר בכל מה שקשור בסגירה או צמצום פעילותו של בית החולים.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: יש ויכוח על בית החולים שרון.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: כל הדברים האלה מהווים נושא לדיון מעמיק אצלנו במשרד הבריאות.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: ההחלטות האלו לא תיפולנה במכה אחת, או בהחלטה שרירותית של גוף זה או אחר.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: כמובן שמסביב לכל הנושאים האלה יש בעיות רציניות ביותר אשר מטרידות לגבי תפקוד המערכת עם גורמים ציבוריים וממשלתיים של חיי היום יום במערכת הבריאות.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אין יום שאין בעיה שלא מתעוררת, אין יום שבו לא צריך לכבות שריפה, אין יום שבו לא צריך לתת את הדעת על נושאים קרדינאליים שמנחים אותנו.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: בראש וראשונה אנחנו מדברים על נושא התקציבים למשרד הבריאות.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: הזכרתי את הנושא של התחזוקה והפיתוח.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: על הפיתוח בכלל לא מדברים.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אם אנחנו מדברים על תחזוקת בתי החולים ועל הרמה, אז ב10 השנים האחרונות, כלומר מ1995 עד 2006, זה ירד מ525 מיליון תקציב התחזוקה של בתי החולים ל45, 55 מיליון שקל לכלל בתי החולים במדינת ישראל .

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אין ויכוח שיש חובה וצורך לגייס את כל הכוחות שלנו כדי לשכנע את האוצר שבצורה כזאת אנחנו רק ממוטטים את המערכות הקיימות.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אם לא נחזיק את זה עם יד על הדופק בכל מקום ומקום אשר בו דרושים התחזוקה, הפיתוח, השירותים לציבור החולים אשר באים להתאשפז בבתי החולים האלה.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: .

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: אנחנו מציגים בפני האוצר תוכנית עשור עד ל2015.

יעקב בן יזרי – שר הבריאות: כמובן שאנחנו לא דורשים את כל ה4 וחצי מיליארד שקל בשנה אחת, אנחנו טוענים שאת הסכומים האלה צריך לפזר לפי תוכנית שאנחנו מנסים להציג.

פרופ' אבי ישראלי: אדוני השר, כבוד היושב-ראש, בשבילי זאת ההופעה השנייה בוועדה הזאת בקדנציה הזאת.

פרופ' אבי ישראלי: אני רוצה לברך את היושב-ראש ואת חברי הכנסת בהרבה הצלחה.

פרופ' אבי ישראלי: לנו יש הרבה מאוד מגעים ודו- שיח ועבודה משותפת עם הוועדה המאוד חשובה הזאת.

פרופ' אבי ישראלי: עיקר הנושאים שאנחנו באים איתם לוועדה הזאת הם נושאי חקיקה, תקנות, הסדרת פעילות משרד הבריאות.

פרופ' אבי ישראלי: אנחנו זכינו לשיתוף פעולה בעבר, אני בטוח שגם בעתיד.

פרופ' אבי ישראלי: זה מאוד חשוב למען ציבור האנשים במדינת ישראל, מפני שכולם נוגעים במערכת הבריאות, בין אם הם חולים, בין אם הם בריאים.

פרופ' אבי ישראלי: הנושא של הבריאות הוא בראש סדר העדיפויות מבחינת הציבור, לאו דווקא מבחינת התקציב.

פרופ' אבי ישראלי: שיתוף הפעולה מאוד חשוב, מאוד יקר לנו, ואנחנו נשמח להמשך שיתוף פעולה.

פרופ' אבי ישראלי: הדגש היום יהיה על התקציב.

פרופ' אבי ישראלי: אנחנו בוודאי נדון על דברים אחרים שהם בסדר עדיפות מאוד גבוה, שזקוקים להסדרה אחרי תקופה די ממושכת של כמה חודשים שהוועדה עבדה קצת פחות.

פרופ' אבי ישראלי: אנחנו מאוד מקווים ובטוחים בשיתוף הפעולה.

משה שרוני: שיתוף הפעולה יהיה דו-צדדי, לא חד-צדדי.

משה שרוני: אנחנו נעשה את העבודה למען זה שנבחרנו, למען עם ישראל.

רות רלבג: אני סמנכ"ל תקציבים של המשרד.

רות רלבג: אנחנו בדרך כלל מציגים בפני ועדת הכספים, אבל הוועדה הזאת קובעת הרבה מאוד את התכנים ואת הכיוונים.

רות רלבג: הוועדה הזאת מסייעת לנו לכוון את עצמנו יותר טוב במטרות המקצועיות שלשמן המשרד קיים.

רות רלבג: אני התבקשתי להציג את התקציב המורכב של משרד הבריאות.

רות רלבג: אנחנו מדברים על תקציב 2006.

רות רלבג: יש לנו הסכם בריאות-אוצר מאוגוסט 2005, שלמעשה מגבש את ההבנות שבין המשרדים לתקציב 2006.

רות רלבג: אנחנו מחלקים את התקציב לכמה קבוצות עיקריות: אשפוז כללי, פסיכיאטרי, גריאטרי, בריאות הציבור, החלק בחוק ביטוח בריאות ממלכתי שעובר באמצעות משרד הבריאות, מוסדות רפואיים, תקציבי הפיתוח.

רות רלבג: מה שאנחנו רואים כאן זה מקורי מול מקורי.

רות רלבג: זאת הייתה הכוונה של השקף, כשמקורי מול מקורי משקף מעט מאוד בתקציב משרד הבריאות.

רות רלבג: אם תראו את השינויים, אז ההיקפים שלהם מאוד גדולים.

רות רלבג: המטרה שלנו הייתה להראות לכם שיש הרבה מאוד דברים שאנחנו מקבלים במהלך השנה.

רות רלבג: הנוהג אומר שאנחנו מקבלים את זה ללא התניות.

רות רלבג: חלק מהמציאות שלנו היא כזאת שכספי רזרבות מותנים בביצוע.

רות רלבג: לא תמיד אנחנו מקבלים אותם.

רות רלבג: מה שאפשר לראות זה שהשינויים בתוך השנה הם שינויים גדולים.

רות רלבג: נדמה לי שנכון להסתכל על מקורי מול מקורי, כדי לקבל אינדיקציה על התוספות או ההפחתות שקיימות בשנת 2006 בתקציב.

רות רלבג: פסיכיאטרייה.

רות רלבג: התקציב מחולק ל3 תחומים.

רות רלבג: יש את המיניסטריון שאני לא אתייחס אליו, יש את המרכיב של בתי החולים שכולל את המימון של האשפוז.

רות רלבג: כמו שאתם יודעים, הנושא של הפסיכיאטרייה עבר רוויזיה מאוד משמעותית בשנים האחרונות.

רות רלבג: היה לנו הסכם שפתח בחוק שיקום נכי נפש לקהילה.

רות רלבג: הוא העמיד מקורות לחוק השיקום.

מרינה סולודקין: האם את חושבת שזה היה טוב?

רות רלבג: בוודאי.

רות רלבג: הנושא של השיקום העמיד בצורה הדרגתית תקציבים של כ320 מיליון שקל.

רות רלבג: יש עוד כסף של רזרבה שצריך לקבל במהלך השנה.

רות רלבג: התקציב של האשפוז מתבסס על הפחתה משמעותית של מיטות.

רות רלבג: אנחנו היום עומדים על כמעט 3150 מיטות, שזאת ההתחייבות שלנו ברפורמה הביטוחית, ותקציב המרפאות.

רות רלבג: אין כאן מענה למה שהקהילה צריכה, במיוחד לאור העובדה שהייתה ירידה מאוד משמעותית בשיעור מיטות האשפוז במדינת ישראל.

רות רלבג: אנחנו מתכוונים לעמוד בהחלטת הממשלה, כלומר להשלים את הרפורמה הביטוחית עד 1 בינואר 2007.

רות רלבג: עלות הרפורמה היא כ-200 מיליון שקל.

רות רלבג: אנחנו השלמנו את הפחתת המיטות מ6200 ל3150.

רות רלבג: אנחנו חייבים להגביר את הטיפול בקהילה בהיקפים הנדרשים.

רות רלבג: בחוק השיקום אין מימון לשנים הבאות.

רות רלבג: זה מה שהיה בתקציב של בסיס החוק.

רות רלבג: המציאות מראה שהאומדנים שהיו בתחילת הדרך לכמות המשוקמים היא הרבה יותר גדולה.

רות רלבג: אנחנו בדין ובדברים כבר כמה חודשים.

רות רלבג: המצוקה מאוד גדולה.

רות רלבג: ועדות סל השיקום הפסיקו לאשר סלים מ15 במארס שנה זו.

רות רלבג: הבעיה מאוד קשה.

נאדיה חילו: מצד אחד אתם צמצמתם מיטות, מצד שני אין תקציב.

מרינה סולודקין: אתם לא יודעים מה קורה אצל האתיופים.

רות רלבג: במידה ולא תהיה רפורמה ביטוחית, יש סיכון של שחיקת ההסכמה עם הקופות שהושגה במאמץ מאוד גודל.

רות רלבג: אנחנו נמצאים כרגע בצעד האחרון.

רות רלבג: סיכון הישגי התמחור והתקצוב הביאו למצב שיש היום מספיק כסף בקופה כדי לקיים את המערכת על פי ההחלטות האיכותיות והתמחור הכלכלי שלהם בצורה נכונה.

רות רלבג: יש סיכון של איזון בין קהילה לאשפוז בחלוקה של הדרג המקצועי.

רות רלבג: יכולה להיות פגיעה באמון המערכת.

רות רלבג: כמובן גם פגיעה במימוש הישגי חוק שיקום נכי נפש בקהילה אם לא נצליח להשיג כסף משמעתי נוסף.

רות רלבג: הרפורמה נכונה וצריך להשלים אותה על פי החלטת הממשלה.

רות רלבג: בגריאטריה היה הישג מאוד יפה בשנה שעברה, קיבלנו תוספות קואליציוניות מאוד נדיבות מעבר להסכמים שהיו לנו.

רות רלבג: הפועל היוצא של זה הוא, שלמרות שיש גידול מאוד משמעותי בהיקף החולים אנחנו הורדנו את התור כמעט ל-0.

רות רלבג: יש היום תור של פחות מחודש ימים לקודים סיעודיים.

רות רלבג: יש מאמץ מאוד גדול של כל המערכת, גם הפוליטית וגם המערכת המקצועית של המשרד.

רות רלבג: נכון להיום מה שחשוב זה לשמור על ההישג הזה.

רות רלבג: אנחנו צריכים 600 קודים בשנה כדי להשאיר את המצב הקיים היום, שזה כ60 מיליון שקל כל שנה.

רות רלבג: כמו שאתם יודעים, בהסכם הקואליציוני קיבלנו תוספת של 28 מיליון שקל, שזה אקויולנטי ל250 קודים, מה שיאפשר לנו בצורה מאוד נאה לשמר את ההישגים של המערכת הזאת לקראת 2007.

רות רלבג: בריאות הציבור.

רות רלבג: בריאות הציבור זה בעצם המרכיב הכי בעייתי - מעבר לפיתוח - במשרד הבריאות.

רות רלבג: אנחנו נמצאים במחלוקת אידיאולוגית עם משרד האוצר.

רות רלבג: כמו שאתם רואים, קוצצנו בצורה ניכרת.

רות רלבג: המספרים לא מייצגים את הבעיה.

רות רלבג: אנחנו נדרשנו להפחית 278 משרות בבריאות הציבור.

רות רלבג: בראשון לינואר 2005 קיבלנו הסכמה להוריד את זה ב3 שנים.

רות רלבג: אני רוצה להגיד שמעולם לא סוכמה תקינה מוסדרת לנושא בריאות הציבור.

רות רלבג: אין תקינה בתחום טיפות חלב, בריאות הסביבה, פיקוח על התרופות, פיקוח על המזון.

רות רלבג: זה יוצר מצוקה מאוד גדולה וקושי מאוד גדול לעמוד בחובות החוקיות שלנו.

רות רלבג: אנחנו במצב תוצאתי הפחתנו 212 משרות עד 30 לאפריל 2006 .

רות רלבג: אנחנו לא מורידים משרות על פי שיקול דעתנו, אלא המשרות נגרעות בגלל שאנשים עוזבים.

רות רלבג: אנשים מגיעים לפרישה.

רות רלבג: המגבלה האפקטיבית שלנו בכל התחומים, חוץ מבריאות התלמיד, היא ועדת חריגים.

רות רלבג: בנושא בריאות התלמיד הבעיה היא כסף.

רות רלבג: חסרים לנו כ20 מיליון שקל כדי לקיים את החובה החוקית שלנו בבריאות התלמיד.

רות רלבג: כמו שאמרתי, יש לנו בעיות קשות בתחומים האלה על כל חלקיהם.

רות רלבג: הכסף הוא לא האינדיקציה היחידה.

רות רלבג: עיקר התשומות בתחום בריאות הציבור הן תשומות כוח האדם.

רות רלבג: ברגע שמפחיתים לנו את כוח האדם, הכסף לא תמיד מסביר את גודל הבעיה.

רות רלבג: באשפוז הכללי הושגו הישגים מאוד יפים, תוך קושי מאוד גדול של המערכת להתייעלות.

רות רלבג: אנחנו כבר שנתיים רצוף עומדים עם מערכת מאוזנת, שזה הישג מאוד יפה, בוודאי בהשוואה לשנים עברו.

רות רלבג: הסובסידיה לא גדלה.

רות רלבג: אם מתייחסים למספרים נומינאלית, אז שיעור הסובסידיה קטן באופן ראלי.

רות רלבג: אנחנו ייצבנו את המערכת בשנתיים האחרונות.

רות רלבג: יש שינוי בתמהיל הפנימי של הקצאת המקורות , תוך ניסיון להעביר את השוויונות בעיקר מול בתי החולים של הפריפריה.

רות רלבג: יש לנו בעיה מאוד קשה בנושא של בית חולים וולפסון, לאור ההחלטה לשנות לו את הבעלות.

רות רלבג: כתוצאה מזה גם הנוהג של הקופות שהן הרוכשות מבית החולים הזה גרם לקשיים מאוד גדולים ביעדי ההכנסה.

רות רלבג: בצד ההוצאות אנחנו לא משקיעים בבית החולים הזה.

רות רלבג: המצב הזה פוגע בבית החולים לאורך זמן.

רות רלבג: מה שחשוב זה לקבל החלטה לכאן או לכאן.

רות רלבג: המטרה היא לשפר, כי במצבו הוא לא יכול להתקיים.

רות רלבג: יש פגיעה בעובדים, בחולים.

רות רלבג: זה גם פוגע בכלל מערך האשפוז, כי יש 10 בתי חולים שהופכים להיות בני-ערובה של בית חולים אחד.

רות רלבג: תאגידי הבריאות נמצאים בקשיים מאוד גדולים.

רות רלבג: אם בעבר היו שם עודפים, נכון להיום 4 מהם נמצאים בתוכנית הבראה.

רות רלבג: יש חשיבות עליונה לפעול להסדרת כללי המשחק בשוק האשפוז.

רות רלבג: יש בעיה בנושא ההתחשבנות, יש בעיה בנושא המחירים, יש בעיה בנושא התאגידים, ויש בעיה במערכת היחסים שבין הקופות לבתי החולים.

רות רלבג: הנושא הוא נושא מערכתי, הוא מחייב הסדרה ומעורבות יותר גדולה של הממשלה.

רות רלבג: בגלל מגמה מבורכת של הוצאת הרבה מאוד שירותים מבתי החולים לקהילה, יש מגמה של התייקרות של מערך האשפוז.

רות רלבג: הפעילות היא יותר אקוטית, היא יותר יקרה, אין לה את המקורות מצידה, וגם אין לה את תיקון המחירים בצידה.

רות רלבג: מה שבסופו של דבר יוצר קושי הולך וגדל לבתי החולים לעמוד ביעדים שלהם.

רות רלבג: ההנחות של בתי החולים הלכו ועלו במהלך השנים.

רות רלבג: הן מיושמות כחלק מהצורך שלנו לייצב את המערכת.

רות רלבג: למי שזוכר, בשנת 2003 מערכת האשפוז הגיעה ל100 מיליון שקל גירעון.

רות רלבג: אנחנו בשנתיים האחרונות צמצמנו את ההנחות בצורה הרבה יותר סבירה, מה שאיפשר למערכת לעמוד ביעדים שלה.

רות רלבג: צריך לזכור שסל הבריאות מחולק לתוספת השנייה ולתוספת השלישית.

רות רלבג: הציבור לא כל כך מפנים את זה, בעיקר בחודש האחרון.

רות רלבג: אנחנו רוצים להזכיר שיש מנגנון - לא מספיק לדעת הקופות - לקידום של התוספת השנייה.

רות רלבג: התוספת השלישית שיש בתוכה את הפסיכיאטרייה וגריאטריה ובריאות הציבור חשופה להסכמים תקציביים מדיי שנה בשנה.

רות רלבג: אנחנו עשינו איזה שהוא תחשיב.

רות רלבג: הדברים מדברים בעד עצמם.

רות רלבג: שחיקה ריאלית קיימת.

רות רלבג: אם התוספת השלישית הייתה מקודמת כמו התוספת השנייה, אז היו מתווספים לתוספת השלישית מאות מיליוני שקלים על בסיס אותה נוסחה.

רות רלבג: הדברים הם לא יש מאין.

רות רלבג: הכסף הזה חסר כדי להעמיד את השירותים גם על פי החוק וגם על פי אמות המידה המקצועיות שנדרשות על ידי הגורמים.

רות רלבג: תקציבי הפיתוח.

רות רלבג: בעבר היקף הפיתוח עמד לכלל מערכת הבריאות על כחצי מיליארד שקל.

רות רלבג: נכון להיום הוא עומד על 176 ברוטו, נטו הרבה פחות.

רות רלבג: בתוך ה176 יש כסף חד פעמי שמיועד לעמידה בחוקי בטיחות, נושאי בריאות סביבה, חוק החשמל, נושאים שנמצאים בסיכון מבחינה אישית של מנהל בית החולים, מה שנחשב לעבירה פלילית.

רות רלבג: יש הסכם ל3 שנים שמאפשר לנו לעמוד בעבירות שיש בנושא חוק החשמל ובנושא הוראות המשרד לאיכות הסביבה.

רות רלבג: יש לנו בעיות בתקני כיבוי אש, יש לנו בעיות של מיגון, יש לנו בעיות של גנרציה, יש לנו בעיה של שחיקה מתמדת בתשתיות רפואיות בחדרי ניתוח, חדרי לידה, פגיות, חדר מיוון.

רות רלבג: אני מנסה להסביר לאוצר שאם לא משקיעים במערכת כסף אז היא לא מסוגלת לייצר את אותן הכנסות.

רות רלבג: המערכת הזאת נמצאת בשחיקה מאוד קשה.

רות רלבג: צריך להזכיר שהתקציב הקיים משרת גם את התשתיות של בריאות הציבור, את כל תשתיות המרפאות.

רות רלבג: כל בר דעת יגיד לכם שאין אפשרות לעשות את הקוסמות הזאת.

רות רלבג: לבוא ולחשוב שזה יבוא מתרומות.

רות רלבג: .

רות רלבג: הדברים מדברים בעד עצמם.

רות רלבג: חלקכם אולי מבקרים בבתי חולים ויודעים שחלק מהמערכות והתשתיות אינן ראויות.

רות רלבג: בראשות מנכ"ל משרד הבריאות נערכה תוכנית פיתוח לשנת 2020, מחולקת לדברים חיוניים ל2015 2020 ו2025, מתוך ניתוח מקצועי של הצרכים בגין גידול בקהילה, מתוך חשיבה שגם הטכנולוגיות משנות חלק ממאפייני הפעילות.

רות רלבג: דברים נערכו ועמדו להחלטת ממשלה.

רות רלבג: אף אחת מהמלצות הוועדה הזאת נכון לכרגע לא התקבלה, ונכון לכרגע אין שום תוכניות פיתוח לתוספת מיטות.

רות רלבג: התוכניות שאושרו ב1996, 86 מיטות בהילל יפה עדיין לא נפתחו.

רות רלבג: אנחנו דורשים דרישות תקציביות לפיתוח תוכנית רב שנתית, כדי לעמוד לפחות בהוראות החוק, כדי לאפשר לנו לשמר איזו שהיא מערכת שתאפשר לנו לעמוד בחובות שלנו כלפי הציבור.

רות רלבג: העלות של התאמה לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות גם היא צריכה לעלות כ160 מיליון שקל.

רות רלבג: זה תקציב רב שנתי.

רות רלבג: גם לו עוד לא קיבלנו אישור.

מרינה סולודקין: אני מברכת את שר הבריאות, ואני מאוד שמחה על מהפיכת הגמלאים.

מרינה סולודקין: בשנתיים האחרונות אני מקבלת כל הזמן תלונות ופניות של עולים מחבר המדינות ומאתיופיה על המצב של חולי הנפש שקיצצו את המיטות ושכחו להשקיע כסף בשיקום בקהילה.

מרינה סולודקין: בפעם האחרונה הייתי במשפחה אתיופית שהיה בה מקרה של רצח של אישה על רקע זה שבעלה היה מאושפז והוא נזרק.

מרינה סולודקין: הוא היה כל כך חולה בנפש, ששבוע לאחר מכן הוא הרג את אשתו.

מרינה סולודקין: אף אחד לא מעניין אותו.

מרינה סולודקין: עם אתיופים זה סיפור איום ונורא, כי לא מבינים אותם, אין מספיק עובדים סוציאליים דוברי שפה.

מרינה סולודקין: אתם לא מסוגלים להעריך סכנות.

מרינה סולודקין: לחולי נפש דוברי רוסית קשה מאוד להיות במוסדות שבהם אין דוברי רוסית.

מרינה סולודקין: יש בקשות למשרד הבריאות לנהל הוסטלים.

משה שרוני: צריכים לעשות מאמץ שהם ילמדו עברית.

מרינה סולודקין: נתחיל עם הבריאים.

מרינה סולודקין: את כל הרפורמה צריך לבדוק, כי יש הרוגים מהרפורמה הזאת.

מרינה סולודקין: מה לגבי בית החלים באשדוד?

מרינה סולודקין: אני משתתפת בהפגנה של עולים למען בית החולים.

מרינה סולודקין: למה?

מרינה סולודקין: ברוסיה היה בית חולים לכל 50 אלף איש, כאן אפילו ל200 אלף לא מספיק.

נאדיה חילו: אני מברכת את השר על אף שהוא לא נמצא.

נאדיה חילו: הייתי רוצה שהוא ישמע את ההערות.

נאדיה חילו: על אף הסקירה הרחבה והמקיפה, מדאיג אותי הנושא של תוספת המיטות.

נאדיה חילו: חשוב לי לדעת מה עם העניין הזה.

נאדיה חילו: נקודה נוספת זה הנושא של התקינה.

נאדיה חילו: אני מדברת גם על תקינה סלקטיבית .

נאדיה חילו: לא מזמן, כשביקרתי בבית חולים שניידר במחלקת ילדים חולי סרטן, הפליא אותי לשמוע שהתקינה באותה מחלקה מבחינת אחיות מקבילה ושווה לתקינה של מחלקת ילדים רגילה.

נאדיה חילו: זה דבר שלא יעלה על הדעת.

נאדיה חילו: איך אתם מבחינת תקינה?

נאדיה חילו: האם התקינה רוחבית שווה, או יש איזה סלקטיביות?

1063: לאונקולוגית יש מקדם אחר.

נאדיה חילו: זה מה שנאמר לנו שם.

נאדיה חילו: אחיות בריאות הציבור - אני מגיעה גם מהתחום הזה.

נאדיה חילו: בעבר גם ניהלתי מרכז שעניינו היה הנושא של טיפות חלב ובריאות הציבור, כחלק ממתן שירות דיפרנציאלי ואוניברסאלי.

נאדיה חילו: אני יודעת שהמערכת הזאת, שעומדת כבר שנה וחצי תחת שוט הקיצוצים, יוצרת חוסר יציבות במנגנון עצמו, אי ודאות ופגיעות קשות מבחינת האוכלוסייה.

נאדיה חילו: שכבות חזקות מוצאות את השבילים האחרים למצות את השירותים הנוספים או השירותים הבסיסיים, כששכבות יותר חלשות נפגעות מהעניין הזה.

נאדיה חילו: אני שומעת שהתוכנית בתוקף ובעינה, רק היא בפריסה.

נאדיה חילו: צריך לתת את הדעת עליה.

נאדיה חילו: אני שומעת על הקיצוץ בבריאות ציבור, מה שאומר שילדים לא יחוסנו.

נאדיה חילו: אני בהחלט נותנת לנושא של שירותי מניעה את אותו משקל - אם לא יותר - כמו לשירותי טיפול.

נאדיה חילו: אני לא רוצה להגיד אם זה יותר חשוב או פחות חשוב, אבל לפחות הקבלה מבחינת החשיבות של עקרונות מסוימים של מניעה ובריאות הציבור מול טיפול ואלמנטים נוספים.

נאדיה חילו: שמישהו יסביר לי איך מצד אחד מצמצמים מיטות במערכות אשפוז פסיכיאטריות, מוציאים אנשים לקהילה, ומצד שני לא נותנים תקציבים לעניין הזה.

נאדיה חילו: יש לי מכתב של אנשים שאומרים שהוציאו אותם לקהילה, אבל זה לא מספיק להוציא אנשים לקהילה בלי לעשות להם תוכנית שיקומית מסודרת.

נאדיה חילו: המפגע הוא לא רק שלהם, אלא יש גם פגיעה בסביבה הקרובה.

נאדיה חילו: יש את ההיבט האינדיבידואלי של אותו חולה, ויש היבט אחר של החברה האזרחית הסובבת, שהיא גם סובלת במובן מסוים.

נאדיה חילו: לא פעם אנשים שילמו וקיפחו את חייהם כתוצאה מאי הסדרת תוכנית שיקומית מסודרת.

אריה אלדד: אני רוצה לפתוח את דברי במחאה.

אריה אלדד: הוועדה הזאת לא מיועדת לשמוע סקירות של השר כשאחריהן הוא קם והולך.

אריה אלדד: אנחנו יכולנו לקבל את סקירתו בכתב, לעיין בה היטב ולצאת נשכרים באותה מידה.

אריה אלדד: הוועדה הזאת היא לא חד צדדית.

אריה אלדד: אסור שיתקבל הרושם שהוועדות של הכנסת מיועדות לשמש במה להצהרות, כשאחר כך השר קם והולך.

אריה אלדד: אני מבקש ממך לזמן אותו לדיון שלוח הזמנים שלו יאפשר לו, כשבדיון הוא שומע ומשמיע.

אריה אלדד: זה טבעו של דיון.

משה שרוני: שר הבריאות נענה לבקשתי לבוא לפה.

משה שרוני: יש גם ממונה עליו.

אריה אלדד: תזמין אותו לדיון נוסף.

אריה אלדד: זאת תפקידה של ועדה בכנסת.

משה שרוני: רומא לא נבנתה ביום אחד.

אריה אלדד: שר לא ישמיע הצהרות וילך.

משה שרוני: הוא לא השמיע הצהרות.

משה שרוני: כל דבר שנאמר כאן יובא לידיעתו.

משה שרוני: השר יוזמן לפה פעם נוספת.

אריה אלדד: לנושא ההישגים המשמעותיים מאוד שהיו בשבוע שעבר בנושא סל הבריאות.

אריה אלדד: לו הייתי יושב ראש ועדת הסל הייתי מתפטר.

אריה אלדד: אינני יודע מה תפקידה של הוועדה מעתה ואילך.

אריה אלדד: אם אומרים שכל תקציבה של הוועדה הוצא לשנה הקרובה ולשנה הבאה, אז לשם מה יש ועדה?

אריה אלדד: בשבוע הבא הוועדה תתכנס ותחליט לגבי התרופות בהקצבה הנוכחית.

אריה אלדד: מה ייעשה המשרד אם לאחר שייוודעו איזה תרופות יש בסל הנוכחי ואיזה אין.

אריה אלדד: .

אריה אלדד: ההישגים הכספיים מצוינים, אבל פגענו באופן אנוש בשאלת הקריטריונים.

אריה אלדד: יחליטו לגבי התרופות, כעבור יומיים תתחיל שביתה של חולי לוקמיה מול הכנסת.

אריה אלדד: מה תעשו אז?

אריה אלדד: מה תעשה הממשלה אז?

אריה אלדד: מה יהיו הקריטריונים שישתמשו בהם?

משה שרוני: תשאל את ראש הממשלה.

אריה אלדד: אני אשאל את שר הבריאות, אבל הוא הלך.

אריה אלדד: הוא אחראי.

אריה אלדד: הדברים לא יכולים להיות ברמה של הצהרה.

אריה אלדד: השגנו סכום כסף מצוין.

אריה אלדד: זה נפלא.

אריה אלדד: אבל איך תחליט הממשלה מחר לגבי דרישותיהם חולי לוקמיה, חולי סרטן ריאות, הרי הם נענו ללחץ ציבורי עצום אבל שברו את הקריטריונים?

אריה אלדד: איך יקבלו החלטה מחר בבוקר?

אריה אלדד: אני לא בטוח שלך יש תשובה, אני לא בטוח שלמשרד יש תשובה, אבל צריך לקיים דיון בדבר הזה.

אריה אלדד: מה שהיה בשבוע שעבר הוא לכאורה הישג, אבל קטסטרופה מבחינת קבלת החלטות לאומית.

אריה אלדד: מישהו צריך לתת תשובות לדבר הזה.

אריה אלדד: לא יכול להיות שהשר יקום וילך לפני שיתקיים פה דיון.

אריה אלדד: בכנסת שעברה עסקנו, בין השאר, בכמה תחומים שהקופות מחויבות להם במסגרת הסל.

אריה אלדד: הן לא מילאו את חובתן.

אריה אלדד: הן היו צריכות לתת תרופות שהיו בסל, אבל הן לא נתנו.

אריה אלדד: עסקנו גם במתן שיניים לנציבת תלונות הציבור מטעם חוק ביטוח בריאות ממלכתי.

אריה אלדד: אשמח לשמוע איפה עומדות התלונות של הציבור מול הקופות בתחומים האלה, מה עשה המשרד בעניין הזה.

אריה אלדד: נושא הפסיכיאטרייה בקהילה.

אריה אלדד: יש פער עצום בין היכולות של המקצוע.

אריה אלדד: .

אריה אלדד: אני לא אומר שהפסיכיאטרים הם רעים, אני רק אומר שהיכולות של המקצוע לנבא באופן אמיתי איזה חולה יתאבד ואיזה חולה ירצח הן 0.

אריה אלדד: אין יכולת למקצוע הזה לנבא.

אריה אלדד: בעבר, כשהיינו עם 6000 מיטות אשפוז, היה מנגנון הגנה, כי לטעות של הפסיכיאטרים - טעות מובנת ביכולות שלהם – היה מקום שיכול היה להגן על החולה ועל הסביבה.

אריה אלדד: מרגע שהצטמצמו מספר המיטות לחצי, אין מנגנון הגנה.

אריה אלדד: מי שבאמת מוציא את חולי הנפש לקהילה ולא נותן מנגנון הגנה, בעצם מפקיר את חיי חולי הנפש ואת חיי הסביבה.

אריה אלדד: נושא של טיפות חלב הוא פשוט הפרה של חוק.

אריה אלדד: ממשלת ישראל מפרה את חוקיה שלה.

אריה אלדד: אם הוועדה לא תקום ותגיד את זה עם 5 קווים, הממשלה תמשיך להפר את החוק.

אריה אלדד: היא מחויבת על פי חוק לספק שירות מסוים.

אריה אלדד: היא לא עושה את זה.

אריה אלדד: לא יכול להיות שנשמע את הנתונים, נראה את הגרפים אבל לא נעשה עם זה כלום.

אריה אלדד: זאת הפרה של החוק בידי המדינה.

אריה אלדד: נקודה אחרונה שאני אישית מחובר אליה הרבה שנים.

אריה אלדד: לפני 20 שנה החליטה מדינת ישראל להקים יחידות כוויה.

אריה אלדד: התמותה מכוויות בארץ היא כפולה מהתמותה ביחידות הכוויות במערב.

אריה אלדד: אנחנו לא מסוגלים להציל הרבה חולים, אלה חולים שמתים בייסורים נוראיים.

אריה אלדד: למרות ניסיונות חוזרים ונשנים לא קרה שום דבר.

אריה אלדד: אני מבקש שיבוא המשרד ויגיד מה הוא מתכוון לעשות בנושא הטיפול בכוויות במדינת ישראל.

משה שרוני: אנחנו מאשימים את משרד האוצר, את פקידות האוצר.

משה שרוני: פקידות האוצר מבצעת את המדיניות שכופים עליה.

משה שרוני: הם לא אשמים.

משה שרוני: אנחנו שוכחים מי הרס את הבריאות במדינת ישראל.

משה שרוני: אנחנו שוכחים מהר.

משה שרוני: הריסת הבריאות במדינת ישראל הייתה כשהורידו 7 וחצי אחוז ממס מקביל.

משה שרוני: מי עשה את זה?

משה שרוני: האנשים החברתיים ביותר.

משה שרוני: אם הם רוצים להיות חברתיים, שיהיו חברתיים ולא יעשו מנטרה מזה.

משה שרוני: למה הורידו את המיטות?

משה שרוני: אנחנו מתעוררים כרגע?

משה שרוני: כבר כמה שנים מכרסמים בעניין הזה.

משה שרוני: המדיניות של הממשלות הקודמות הייתה להשקיע בשטחים מאשר להשקיע בבריאות.

משה שרוני: עשרות מיליארדים הלכו לשם ולא לבריאות.

משה שרוני: עכשיו כולם צועקים "גוואלד".

משה שרוני: ביום אחד לא בונים את זה, לא ביומיים ולא בשלוש.

משה שרוני: סבלנות.

משה שרוני: לאט לאט נחזיר את כל מה שנלקח.

משה שרוני: השאלה המרכזית היא איפה תעמוד מפלגת העבודה, איפה תעמוד ש"ס.

משה שרוני: זאת השאלה.

משה שרוני: אפשר לשנות את הכל.

משה שרוני: אפשר להוסיף למשרד הבריאות עוד 3,4 5, מיליארד .

משה שרוני: זאת לא בעיה.

משה שרוני: אפשר להחליט אם לסלול כבישים או לתת בריאות.

משה שרוני: זה הקו שבו הממשלה צריכה להחליט.

משה שרוני: שהמפלגות ה"חברתיות" יחליטו מה שהן רוצות.

משה שרוני: מה שנעשה בנושא בריאות זה לא צחוק, זה בכי.

משה שרוני: בואו לא נגן על הקופות.

משה שרוני: צריך רוויזיה בכל הקופות בצורה משמעותית.

משה שרוני: כשחבר קופה זקוק, הוא צריך להוציא את הכיסים.

משה שרוני: כאן צריכה להיות רוויזיה.

משה שרוני: כל הקופות אשמות ביחס ובזלזול שיש במדינת ישראל.

משה שרוני: כדי להתקדם לא בהצהרות בומבסטיות צריך לעשות עבודה בשטח.

משה שרוני: אני מקווה שהממשלה הזאת תתחיל.

משה שרוני: היום אני בקואליציה, מחר אני יכול להיות באופוזיציה.

משה שרוני: אין לי דבק על הכסא.

משה שרוני: אם לא ילכו בתקציב 2007 בנושא חברתי בצורה משמעותית, ימצאו שותפים אחרים.

משה שרוני: לא צריכים לכעוס, חבר הכנסת אלדד, על שר הבריאות.

משה שרוני: היו שרים לפניו.

משה שרוני: אנחנו יודעים מה שהם עשו.

משה שרוני: הם הצהירו הצהרות מכאן עד לשם.

משה שרוני: שר הבריאות הנוכחי מכהן חודש ימים.

משה שרוני: הוא ישנה הרבה דברים בעזרת הצוות שלו.

משה שרוני: לאט לאט.

משה שרוני: רומא לא נבנתה ביום אחד.

משה שרוני: אנחנו נבנה את מערכת הבריאות בחזרה כמו שהיא צריכה להיות - מתקדמת וטובה.

משה שרוני: זה התפקיד שלנו.

פרופ' אבי ישראלי: אני אתייחס לרפורמה בבריאות הנפש.

פרופ' אבי ישראלי: הנושא של רפורמה בבריאות הנפש הוא נושא מאוד חשוב.

פרופ' אבי ישראלי: צריך לזכור שלרפורמה יש שלושה מרכיבים.

פרופ' אבי ישראלי: עד היום הזה נעשה רק מרכיב אחד, המרכיב השני נעשה בחלקו, ובמרכיב השלישי לא נעשה כלום.

פרופ' אבי ישראלי: ברפורמה הזאת יש משהו שנקרא רפורמה מבנית.

מרינה סולודקין: אז אולי שנקפיא?

פרופ' אבי ישראלי: לא להקפיא, אלא לעשות הכל כמו שצריך.

פרופ' אבי ישראלי: ואם יעשו פעם אחת הכל כמו שצריך יהיה טוב לכולם.

נאדיה חילו: למה לא בהדרגתיות?

פרופ' אבי ישראלי: אי אפשר לעשות דברים כאלה בהדרגתיות.

פרופ' אבי ישראלי: כל העולם המערבי עושה רפורמה בבריאות הנפש, מפני שיש היום טיפולים הרבה יותר טובים שאפשר להעביר אנשים לקהילה בהצלחה מרובה.

פרופ' אבי ישראלי: כמו שאמר חבר הכנסת פרופ' אריה אלדד, זה נכון, קשה מאוד להעריך סיכון של חולים.

פרופ' אבי ישראלי: אי לא יודע אם זה 0, אבל המספרים בעייתיים.

פרופ' אבי ישראלי: הרפורמה המבנית נעשתה במלואה.

פרופ' אבי ישראלי: מספר המיטות בבתי החולים ירד.

פרופ' אבי ישראלי: טוב שהוא ירד, כי חלק מהחולים לא צריכים להיות בבתי חולים, הם צריכים להיות בקהילה ולקבל את הטיפולים והפתרונות המתאימים בקהילה.

פרופ' אבי ישראלי: כל חולה צריך לקבל את הפתרון המתאים לו.

פרופ' אבי ישראלי: עד שנת 2006 לרפורמה המבנית, שזאת הירידה במיטות בבתי החולים, הצטרפה רפורמה שיקומית.

פרופ' אבי ישראלי: ניתן למשרד הבריאות סכום כסף להגדיל את מספר האנשים שמקבלים שיקום בקהילה עד ל11, 12 אלף איש.

פרופ' אבי ישראלי: צריך לזכור שמספר המיטות שירד הוא בערך 2000.

פרופ' אבי ישראלי: אנחנו מחפשים פתרונות בשיקום בקהילה להרבה יותר מהמספרים שירדו בבית החולים.

פרופ' אבי ישראלי: מה שקרה בשנת 2006 זה מה שסיפרה הגברת רלבג.

פרופ' אבי ישראלי: לא עדכנו את התקציב בשנת 2006.

פרופ' אבי ישראלי: צריך לתת הרבה יותר כסף לשיקום.

פרופ' אבי ישראלי: אני מזמין את חברי הוועדה לקחת כמה שעות ולבוא ולראות איזה דברים מופלאים עושים בשיקום בקהילה.

פרופ' אבי ישראלי: הלב נרחב מלראות איזה דברים עושים בקהילה, איך אנשים עובדים במפעלים, איך הם לומדים באוניברסיטאות.

פרופ' אבי ישראלי: יושבים בתוכניות אנשים שקיבלו שיקום יוצא מן הכלל.

פרופ' אבי ישראלי: החוק הזה שנחקק בשנת 2000 עשה שינוי דרמטי לטובה.

פרופ' אבי ישראלי: מדינת ישראל יכולה להיות גאה במה שהיא עשתה.

פרופ' אבי ישראלי: צריך להמשיך, לחזק, לתת לזה עוד תקציבים.

נאדיה חילו: מה אחוז המשוקמים מול הצרכים?

רות רלבג: חברת הנסת חילו, אנחנו לא יודעים.

פרופ' אבי ישראלי: חלק מהבעייתיות בחולי נפש זה שחלקם לא מקבלים את הטיפול הזה בגלל הסטיגמה.

פרופ' אבי ישראלי: הם לא הולכים לקבל את הטיפול.

פרופ' אבי ישראלי: בני משפחותיהם מחביאים אותם ונותנים להם כל מיני פתרונות בעייתיים, לא טובים.

פרופ' אבי ישראלי: אנחנו רוצים לתת להם את השירותים הכי טובים שאנחנו יודעים לתת.

פרופ' אבי ישראלי: אני מזמין אתכם לבוא ולראות את זה, כי זה באמת יוצא מן הכלל.

מרינה סולודקין: זה יהיה כשנפסיק לקבל תלונות ממשפחות.

משה שרוני: צריך לבדוק את אמיתות התלונות.

משה שרוני: כשעושים רפורמה רואים מה אחוז ההצלחה.

משה שרוני: אם יש 90% הצלחה זאת הצלחה, רק שצריכים לנסות לתקן את ה-10%, לא לקחת מודל של רצח.

משה שרוני: זה לא נכון.

פרופ' אבי ישראלי: מספר המיטות ירד מסביבות ה6000 לסביבות 3000.

פרופ' אבי ישראלי: מספר המשוקמים גדל מ4000 ל12 אלף.

פרופ' אלי שמיר: 20 אלף אנשים מתאשפזים כל שנה בבתי חולים.

פרופ' אלי שמיר: 3000 מיטות זה לא אומר 3000 אנשים.

פרופ' אבי ישראלי: בוודאי שלא.

פרופ' אבי ישראלי: תלונות זה מדד נהדר, אפשר ללמוד מהן המון, אבל תלונות לא צריכות להטעות אותנו.

פרופ' אבי ישראלי: אני שמח שמתלוננים, כי באמת אפשר אז לשפר ולתקן.

פרופ' אבי ישראלי: יש היום תלונות על כך שחולים מאושפזים סתם, יש תלונות על זה שאנשים באים סתם לבתי חולים, יש תלונות על זה שאנשים נמצאים סתם שנתיים, שלוש בבתי חולים.

פרופ' אבי ישראלי: תזכרו שתבעו אותנו בבג"ץ על זה שניסינו להוציא 70 איש מבתי חולים שלא הצלחנו להוציא אותם שנים.

פרופ' אבי ישראלי: תלונות זה דבר נהדר, רק צריך לשים את התלונות בפרופורציה, ללמוד מהן ולהפיק מהן את הלקחים.

פרופ' אבי ישראלי: יש אנשים שזה המקצוע שלהם, הם מתעסקים עם הנושא הזה של תלונות.

פרופ' אבי ישראלי: אנחנו שמחים לקבל תלונות, רק צריך ללמוד מהן, להפיק מהן את הלקחים.

פרופ' אבי ישראלי: לרפורמה הזאת צריך לצרף את הרפורמה השלישית החיונית כל כך, שהיה צריך לעשות אותה מזמן, וזה להעביר את הטיפול בחולי הנפש לקופות החולים.

פרופ' אבי ישראלי: צריך להקצות את הכסף הראוי.

פרופ' אבי ישראלי: צריך לגמור את זה כמה שיותר מהר.

פרופ' אבי ישראלי: אנשים ממתינים בתור חודשים.

פרופ' אבי ישראלי: יש ילדים שממתינים שנה כדי לקבל טיפול על ידי פסיכיאטר של הילד.

פרופ' אבי ישראלי: את זה צריך לגמור כמה שיותר מהר.

פרופ' אבי ישראלי: אני מקווה שב1.1.

פרופ' אבי ישראלי: 2007..

רות רלבג: אם יהיה לנו 200 מיליון שקל.

פרופ' אבי ישראלי: אנחנו צריכים כמה שיותר מהר לפתח את השירותים בקהילה, כמה שיותר מהר להעביר אותם לקופות החולים.

פרופ' אבי ישראלי: הם יודעים לתת את השירותים האלה, הם יודעים לטפל באנשים.

פרופ' אבי ישראלי: צריך להפסיק לעשות את ההפרדה בין גוף לנפש.

פרופ' אבי ישראלי: מחלה זאת מחלה.

פרופ' אבי ישראלי: זה לא בשביל להעביר ולהיפטר, אלא רק לתת..

מרינה סולודקין: קופות חולים לא רוצות.

פרופ' אבי ישראלי: קופות החולים שמחות לקבל.

פרופ' אבי ישראלי: הוויכוח הוא על התקציב, אבל גם זה כמעט נגמר.

פרופ' אבי ישראלי: אנחנו רוצים כמה שיותר מהר להעביר את זה.

פרופ' אבי ישראלי: אני מקווה שכמה שיותר מהר זה יעבור ואז יהיה יותר טוב לכולם.

פרופ' אלי שמיר: אני אתחבר לדברי פרופ' אלדד.

פרופ' אלי שמיר: לו הייתה פועלת רשות ציבורית להרחבת סל הבריאות, על כל מה שיש בו - שירותים, טכנלוגיות ותרופות - והיו מדרגים את כל הצרכים לפי פרמטרים של מניעת תמותה, הרס חיים, אז לא היינו מגיעים למצב הנוכחי שבחלק מהעיתונים קראו לו שערורייה, שהתעדוף הכי נמוך של הוועדה הזאת מקבל עדיפות תקציבית כבר על חשבון תקציב שנה הבאה על החלטות ממשלה מפורשות לבצע את הרפורמה הביטוחית בבריאות הנפש.

פרופ' אלי שמיר: מאות אלפים מתושבי מדינת ישראל כל שנה לא יכולים לקבל ביטוח בריאות במחלת נפש.

פרופ' אלי שמיר: הדבר הזה לא מתעכב שנה או שנתיים אלא 13 שנה.

פרופ' אלי שמיר: שר הבריאות סנה אמר שתוך כמה חודשים זה יקרה.

פרופ' אלי שמיר: תרופות זה לא חזות הכל.

פרופ' אלי שמיר: האוצר עדיין עושה קשיים עצומים על תוספת חד-פעמית כדי להכניס את שירותי בריאות הנפש לקופות חולים, כמו שקיים בכל הארצות שיש בהן ביטוח בריאות ממלכתי.

פרופ' אלי שמיר: אין ארץ שיש בה ביטוח בריאות ממלכתי ויש בה הפרדה בין מחלות.

פרופ' אלי שמיר: רובנו בעמותה גמלאים.

פרופ' אלי שמיר: אנחנו חיינו את בריאות הנפש במשך עשרות שנים.

פרופ' אלי שמיר: כולם מצאו את הסדקים עם הילדים או האחים שלהם.

פרופ' אלי שמיר: הדאגה שלנו היא לכל החדשים, למאות האלפים החדשים שייכנסו אל תוך המערכת הזאת.

פרופ' אלי שמיר: איפה הם ימצאו את עצמם?

פרופ' אלי שמיר: זאת הדאגה שלנו, דאגה של מה שקורה למשפחה.

פרופ' אלי שמיר: זה לא הצרות שלי בתור אדם בן 72, אלא מה שקורה לבן שלי.

פרופ' אלי שמיר: בלי שהבן שלי יקבל שיקום וריפוי כמו שצריך כל המשפחה לא תתפקד.

פרופ' אלי שמיר: משפחות נהרסות.

פרופ' אלי שמיר: משפחות לא יכולות לתת תפוקה למשק.

פרופ' אלי שמיר: אתם לא יודעים את זה.

מרינה סולודקין: אבל שמעת שהרפורמה מצוינת.

פרופ' אבי ישראלי: הוא תומך בה.

פרופ' אלי שמיר: אתם כבר חייבתם את תקציב שנה הבאה.

פרופ' אלי שמיר: האוצר והמפלגות יבואו ויגידו שמשרד הבריאות קיבל חצי מיליארד והמשרדים האחרים גם צריכים.

פרופ' אלי שמיר: זה מה שקורה כשיש ועדה שמטפלת רק בתרופות וכל הדברים האחרים נשכחים.

פרופ' אלי שמיר: נושא השיקום.

פרופ' אלי שמיר: השיקום של חולי הנפש הגיע אחרון.

פרופ' אלי שמיר: עד שנת 2000 לא היה שיקום לחולי נפש.

פרופ' אלי שמיר: בשנת 2000 כבר היו קרוב ל20 אלף נכים שכליים שגרו בהוסטלים ובמעונות.

פרופ' אלי שמיר: זה דבר מצוין שמדינת ישראל עשתה.

פרופ' אלי שמיר: באותה שנה רק כמה מאות מחולי הנפש, שזאת האוכלוסייה היותר גדולה, חיו בהוסטלים או בפתרונות דיור.

פרופ' אלי שמיר: במשך 5 שנים קיבלו חוק נהדר ונתנו תקצוב בהדרגה והמספר עלה.

פרופ' אלי שמיר: את הכוס מילאו עד חמישית בדברים נהדרים, אבל עכשיו פתאום עצרו.

פרופ' אלי שמיר: חוק השיקום נותן זכות לכל חולה נפש לקבל סל שיקום .

פרופ' אלי שמיר: סלי שיקום זה לא כסף שהולך לכיסו של החולה, זה כסף שמושקע כולו בשכר עבודה של עובדים סוציאליים ומדריכים.

פרופ' אלי שמיר: זה לא עניין רפואי.

פרופ' אלי שמיר: מדריכים אותם בדיור, מדריכים אותם בתעסוקה, מדריכים אותם בתרבות פנאי.

פרופ' אלי שמיר: תרבות פנאי הייתה עוד קיימת קודם, אבל זה היה הדבר היחידי.

פרופ' אלי שמיר: זה הגיע אחרון.

פרופ' אלי שמיר: את הבעיה הזאת צריכים לפתור השנה.

פרופ' אלי שמיר: התוספת שקיימת לא מספיקה למינימום שקיים.

פרופ' אלי שמיר: זה מופלה לרעה אפילו לעומת הנכויות האחרות.

פרופ' אלי שמיר: יש גם בעיה של מכוני רנטגן מיושנים.

פרופ' אלי שמיר: אם תשימו רק ועדת סל תרופות יקרו אותם דברים.

פרופ' אלי שמיר: אמרתי לנציגי משרד האוצר שבמקום שיופעלו עליהם לחצים של המפלגות והכסף ילך לדברים הכי פחות מועילים.

פרופ' אלי שמיר: .

פרופ' אלי שמיר: כולנו גמלאים, אבל בריאות הנפש זה בעיקר מחלות של צעירים.

פרופ' אלי שמיר: הסיבה הראשונה לתמותה אצל צעירים זה ממחלות נפש, התאבדויות בעיקר.

פרופ' אבי ישראלי: מספר המתאבדים בשנה דומה למספר ההרוגים בתאונות דרכים.

פרופ' אלי שמיר: השר הוא שר של כל עם ישראל, לא רק של הגמלאים.

פרופ' אלי שמיר: חובתנו לתת לצעירים שוויון הזדמנויות בבריאות, שלא ייווצר מצב שהארכת חיים בכמה חודשים תקבל עדיפות אדירה.

פרופ' יהושע שמר: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך אותך על תפקידך החדש.

פרופ' יהושע שמר: יש בדיון הזה קצת אוירה קשה.

פרופ' יהושע שמר: אני נמצא בחדר הזה משנת 1993.

פרופ' יהושע שמר: אני השבוע התחלתי את שנתי החמישית במכבי.

פרופ' יהושע שמר: יש המון בעיות במערכת הבריאות.

פרופ' יהושע שמר: יש לנו מערכת בריאות הכי טובה בעולם.

פרופ' יהושע שמר: יושב לידך מנכ"ל מדהים, שיש לו יכולות בלתי רגילות.

פרופ' יהושע שמר: יש צוות של משרד הבריאות בלתי רגיל.

פרופ' יהושע שמר: במשך 10 שנים קופות החולים עברו תהליך מדהים של התייעלות.

פרופ' יהושע שמר: יש המון בעיות.

פרופ' יהושע שמר: אני מסכים איתך שיש מקומות שצריך לטפל בדברים לא ראויים.

פרופ' יהושע שמר: יש לנו בסך הכל על מה להתגאות.

משה שרוני: יש הרבה מה לתקן.

פרופ' יהושע שמר: בהחלט.

פרופ' יהושע שמר: אני מאחל לנו שיחד נתקן את כל הליקויים.

פרופ' יהושע שמר: יש פה בליל של נושאים.

פרופ' יהושע שמר: אני ברשותך רוצה לדבר על שלושה נושאים שהם על הפרק.

פרופ' יהושע שמר: הנושא הראשון הוא נושא של הטכנולוגיות.

פרופ' יהושע שמר: אני לא רוצה לעשות אנליזה למה קרה מה שקרה.

פרופ' יהושע שמר: דרך אגב, זאת לא ועדת תרופות, אלא ועדת טכנולוגיה שכוללת תרופות, ציוד רפואי וגם פרוצדורות ברפואה.

פרופ' יהושע שמר: יש לוועדה מנדט אחד והוא לתעדף תרופות וטכנולוגיות חדשות.

פרופ' יהושע שמר: לא תפקיד הוועדה לעשות את התעדוף הלאומי של הקצאה שונה כזאת או אחרת בנושאים השונים, כמו גריאטריה, כמו בריאות הנפש.

פרופ' יהושע שמר: לא זה תפקיד הוועדה.

פרופ' יהושע שמר: אני מוטרד מזה שהיום, אחרי המשבר הקשה שהיה, אחרי שהממשלה אישרה את התקציב ונגמרה השביתה, במדינת ישראל יש נשים עם סרטן השד שניתן לטפל בהן ולרפא אותן.

פרופ' יהושע שמר: אדוני היושב-ראש, אני לא מדבר על להאריך חיים, אלא להציל חיים, לרפא חולות בסרטן השד.

פרופ' יהושע שמר: הדבר הזה לא נעשה.

משה שרוני: שיחליטו הקופות שכל חבר קופה מקבל את התרופה שמגיעה לו, ללא צורך בסל התרופות.

פרופ' יהושע שמר: זה רעיון לא רע.

פרופ' יהושע שמר: זה מה שקרה באנגליה, לכן הם במשבר מאוד גדול, יש להם את התורים הכי גדולים.

משה שרוני: למה לקחת דוגמאות ממקומות אחרים?

משה שרוני: אנחנו קולטים עליה.

משה שרוני: באו מיליון מברית המועצות.

פרופ' יהושע שמר: הנושא האחרון זה בריאות הנפש.

פרופ' יהושע שמר: לי אין ספק שקופות חולים יכולות לתת את הטיפולים לחולי הנפש יותר טוב ממה שנעשה היום.

פרופ' יהושע שמר: נאמר פה שיש שחיקה בהסכמה.

פרופ' יהושע שמר: אין דבר כזה.

פרופ' יהושע שמר: או שיש הסכמה או שאין הסכמה.

פרופ' יהושע שמר: בריאות הנפש הייתה צריכה לעבור אתמול לקופות החולים.

פרופ' יהושע שמר: אסור לקחת נושא משברי ולהעביר אותו בצורה לא מסודרת.

פרופ' יהושע שמר: אני מקווה שאין למדינה כוונה לקחת את השירות.

פרופ' יהושע שמר: .

פרופ' יהושע שמר: אמרו לי אנשים באוצר שהם מצפים מאיתנו שנבלום את הביקושים לטיפולים.

פרופ' יהושע שמר: איזה מן דבר זה?

פרופ' יהושע שמר: אני צריך לבלום ביקושים?

משה שרוני: גם משרד הבריאות אומר שלא.

פרופ' יהושע שמר: הדבר הזה יכול לעבור בכל תקציב.

פרופ' יהושע שמר: צריך שתהיה מסגרת תקציב סגורה, מה שנקרא תוספת רביעית.

פרופ' יהושע שמר: צריך לבדוק תוך 3 שנים מה קרה, מה הביקושים, איזה טיפולים נתנו.

פרופ' יהושע שמר: צריכים לקדם את העניין הזה, לא להעביר מערכת שהיא כושלת במקום מסוים ועכשיו לבוא ולהגיד לקופות שייכשלו עם המערכת הזאת.

פרופ' יהושע שמר: יש איזה קונסנזוס שצריך לסגור את זה בתקציב סגור ולראות איך העסק הזה מנוהל.

פרופ' יהושע שמר: אני מתכוון לתת את בריאות הנפש ברמה הכי טובה והכי טובה כמו שאר הקופות.

מידד גיסין: גם אני מצטער שהשר הלך, כי רציתי לברך אותו ואת כל מפלגת הגמלאים.

מידד גיסין: תכף אחרי הבחירות אמרתי שבגלל שמפלגת הגמלאים נכנסה לממשלה ולקואליציה אנחנו נראה את האור בקצה המנהרה.

מידד גיסין: זה אומר הכל.

מידד גיסין: אני רוצה להתייחס לנושא סל התרופות.

מידד גיסין: מדברים על הישגים, על ניצחון, על כך שהסכום הוא ענק.

מידד גיסין: לעניות דעתי, ושמישהו יתקן אותי, ממשלתי ישראל לא הוסיפה שקל אחד לתקציב סל התרופות.

מידד גיסין: הדבר היחידי שעשו זה שהסיטו תקציב מ2007 ל2006 .

מידד גיסין: אני רוצה לראות את ממשלת ישראל ואותנו כולנו כאשר ב2007 א ב2006 תתגלה תרופה חדשה מצילת חיים.

מידד גיסין: דובר פה על שביתות רעב נוספות.

מידד גיסין: זה כבר עומד בתור.

מידד גיסין: זה לא ייגמר בשביתה הזאת.

מידד גיסין: אני לא רוצה להיכנס לשאלה אם השביתה הייתה מוצדקת או לא.

מידד גיסין: יש לי דעה בעניין הזה.

מידד גיסין: כנציג של כל ארגוני החולים אני לא רוצה להביע אותה.

מידד גיסין: הוחלט על תקציב של 700 מיליון שקל.

מידד גיסין: 467 מיליון כבר מדורגים ומוחלטים.

מידד גיסין: חייבים מיד להכניס אותם לסל.

מידד גיסין: שמעתי היום שמה שיוחלט עליו ייכנס ב1.8.

מידד גיסין: איזה מן דבר זה?

מידד גיסין: הוחלט על 700 מיליון שקל.

מידד גיסין: הוועדה צריכה לשבת שבוע ימים רצוף כדי לגמור את התעדוף.

מידד גיסין: אני נותן את כל הגיבוי לוועדת הסל, עם כל ההשגות שיש לי על ההרכב .

מידד גיסין: זה הגוף היחידי המקצועי שיכול להחליט.

מידד גיסין: היא צריכה לגמור את העבודה שלה.

מידד גיסין: אני מקווה שלפחות משרד הבריאות יעשה את המקסימום כדי שהוועדה תסיים את תפקידה כמה שיותר מהר.

מידד גיסין: אני קורא לוועדה הזאת לדרוש מהאוצר שהכסף ייכנס לקופה.

מידד גיסין: לא יכול להיות שגם שובתי הרעב וגם חולות סרטן השד יחכו עד 1.8.

ד"ר עוזי סלנט: אני רוצה לברך את השר לרגל כניסתו, ואותך, אדוני היושב-ראש, בעבודה פורייה.

ד"ר עוזי סלנט: אנחנו היום הקפנו את כל מערכת הבריאות על כל צדדיה.

ד"ר עוזי סלנט: המערכת המורכבת הזאת לא ניתנת לטיפול בצורה כוללנית.

ד"ר עוזי סלנט: חשוב להציב יעדים.

ד"ר עוזי סלנט: מה שקרה עם שביתת החולים זה דבר חמור מאוד, זה דבר ששינה את סדרי העולם בתקצוב מערכת הבריאות.

ד"ר עוזי סלנט: האוצר יעשה טוב אם הוא יקבע אחוז קבוע, מידי שנה בשנה לעדכון תקציב הבריאות בסעיף טכנולוגיות.

ד"ר עוזי סלנט: כדי שלא ניכנס לסחרור מחודש של שביתות של חולים מסוג א' וחולים מסוג ב', חשוב מאוד לקבוע באג'נדה תוספת כפי שדוברה.

ד"ר עוזי סלנט: ישנן הצעות חוק של חברי כנסת סנה, של חבר הכנסת רמון ונווה לתת אחוז קבוע.

ד"ר עוזי סלנט: מקובל בעולם לתת סידרי גודל של שניים, שלושה אחוז.

ד"ר עוזי סלנט: אז אנחנו נדע שיש כסף קבוע לטובת החולים הקשים, לטובת הטכנולוגיות החדשות .

ד"ר עוזי סלנט: על ידי כך נמנע את העניין הזה של השביתות, לא ננהל את מערכת הבריאות דרך מערך לחצים.

משה שרוני: אתם בטוחים ש2% יכסה את הכל?

עוזי סלנט: לא בבת אחת.

עוזי סלנט: זה צעד אחד קדימה בתחום הטכנולוגיות.

עוזי סלנט: אם אדוני יוכל ללחוץ בכיוון הזה.

עוזי סלנט: ישנן המון ביעיות אבל אם נצליח לפרוץ את המגבלה התקציבית שמטילים עלינו מפעם לפעם בישיבות הממשלה, אנחנו נגיע להישג גדול.

עוזי סלנט: קיבלתי תחושה שלאדוני היושב-ראש יש טענות קשות נגד קופות החולים.

עוזי סלנט: אני לא חושב שישנה מערכת שלא דורשת שיפור.

עוזי סלנט: לא קיים דבר כזה.

עוזי סלנט: הציבור חושב שמערכת הבריאות, היחס של קופות חולים ככלל הוא טוב.

עוזי סלנט: הוא מרוצה בסדר גודל ממוצע של כ-80%.

עוזי סלנט: זאת רמת סבירות גבוהה.

משה שרוני: אם תצטרך לדרג את עצמך מ1-10, לאיפה אתה חושב שתגיע?

עוזי סלנט: 8.

עוזי סלנט: ישנם סקרים שנערכו על ידי מכון ברוקדיל.

עוזי סלנט: יש מקום לשיפור.

עוזי סלנט: אין בכלל ויכוח.

עוזי סלנט: הציבור יודע להפריד בין שירותי הבריאות של קופות החולים לשירותי הבריאות האחרים.

עוזי סלנט: קופות החולים מקבלות ציון 8 מתוך 10, במשך 10 השנים שאנחנו נמצאים מיום חקיקתו של חוק ביטוח בריאות.

עוזי סלנט: אנחנו צריכים להחליט איך אנחנו מעבירים מערכות.

עוזי סלנט: את הרפורמה בבריאות הנפש צריך לעשות בצורה מסודרת.

עוזי סלנט: הבעיה היא לא רק בעיה כספית, אלא שאנחנו לא מסוגלים היום להעריך מה הם הצרכים בקהילה.

עוזי סלנט: אנחנו והולכים לקבל מערכת שאנחנו לא יודעים איך להתמודד איתה.

משה שרוני: כמה זמן דרוש כדי שתדעו?

עוזי סלנט: אסור לחכות.

עוזי סלנט: צריך להקים 2,3 ועדות.

עוזי סלנט: המינהלת הייתה צריכה להתחיל לעבוד אתמול, שלשום, לא מחר או מחרתיים.

עוזי סלנט: יש שתי ועדות שצריכות לדון בנושא הקהילה ובנושא האשפוז, בנושא טיפול היום.

עוזי סלנט: צריך להתחיל לסווג את המערכת.

עוזי סלנט: אנחנו נמצאים בתחילת יוני, יש לנו חצי שנה לכניסת הרפורמה.

עוזי סלנט: חסר לנו הרבה מאוד ידע.

עוזי סלנט: אנחנו מאוד רוצים ללמוד.

פרופ' אבי ישראלי: אני סבור שאת הרפורמה בבריאות הנפש צריך לסיים, צריך להעביר את זה כמה שיותר מהר לקופות החולים, עם תקצוב נכון וראוי.

פרופ' אבי ישראלי: צריך תוספת תקציב לשיקום, שהיא צריכה להתבצע לאלתר.

פרופ' אבי ישראלי: יפה שעה אחת קודם.

פרופ' אבי ישראלי: את זה צריך לגמור.

פרופ' אבי ישראלי: זה נמצא במו"מ בינינו ובין האוצר.

פרופ' אבי ישראלי: צריך כמה שיותר מהר לסיים את הרפורמות האלו.

משה שרוני: תודה לחברי הכנסת, תודה למנכ"ל משרד הבריאות והצוות שלו ולכל המשתתפים.