ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 6, 2006-06-12 11:00

מיכאל נודלמן: שלום לכולם, אני רוצה לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

מיכאל נודלמן: לקהילה האתיופית יש בעיות רבות וביניהן בעיות של פנאי, תעסוקה, קייסים ורבנים יוצאי אתיופיה.

מיכאל נודלמן: ב-30.10.2005 יושבת ראש ועדת הקליטה קולט אביטל קיימה פה ישיבה בנושא זה והתקבלו החלטות.

מיכאל נודלמן: אני לא חושב שכל ההחלטות הן בביצוע, היום אנחנו עוד פעם רוצים לשמוע איך מתקדמים דברים, הדברים האלה שהממשלה קיבלה החלטה לגבי משכורת – צריכה להיות השוואה בין הקייסים והרבנים (מהקהילה האתיופית) לרב שכונתי, עד היום אין השוואה.

מיכאל נודלמן: אין ידע כמה קייסים לא קיבלו מינוי מהרבנות.

מיכאל נודלמן: אנחנו יודעים שעד היום רק רב אחד יכול לרשום נישואין בקהילה האתיופית, והוא בתל אביב.

מיכאל נודלמן: זה לא מקובל.

מיכאל נודלמן: אנשים רוצים להתחתן והם צריכים מהדרום, מהצפון, לנסוע לתל אביב ושם פותחים – יש החלטה של בג"ץ שהוא אומר שבכל מקום צריך להיות זכות להירשם ואיזו תופעה זאת – אנשים מגיעים לרבנים המקומיים וההחלטה של בג"ץ כתוב שבמקרים מסוימים רבנים יכולים לשלוח ניירות ומי שרוצה להתחתן – לרב בתל אביב.

מיכאל נודלמן: כל הרבנים, כמעט כל הרבנים, שולחים את כל הניירות וצעירים, לא צעירים, לאותו מקום.

מיכאל נודלמן: זאת אומרת שאין ביצוע של החלטת בג"ץ.

מיכאל נודלמן: אני רוצה היום לשמוע מהאגודה לזכויות האזרח מה הם יודעים, אני רוצה לשמוע ממנכ"ל הרשות לשירותי דת, עו"ד מאיר שפיגלר, מה הוא חושב, מה עושה רשות הדת בנושאים שאמרתי ובנושאים שעומדים פה בהחלטה של ועדה משנת 2005.

מיכאל נודלמן: אני מעוניין לשמוע גם ממנכ"ל טבקה, שהעמותה הזאת פנתה לבג"ץ לגבי נישואין.

מיכאל נודלמן: אני נותן זכות דיבור לנציג העמותה – האגודה לזכויות האזרח.

מיכאל נודלמן: הרב אברהם שי, אתה יכול לצייר את התמונה שקיימת עכשיו, איזה בעיות יש, בבקשה.

אברהם שי: היום יום שני, אני רוצה להקדים ולומר שאנחנו נמצאים ביום שני, 12 לחודש, 4 פעמים 6, שזה 24, ועוד יום ראשון ושני, ביחד זה שם השם (26).

אברהם שי: הגענו ליום הזה בעזרת השם ואנחנו מקווים – אם הגענו ליום הזה, בעזרת השם נצליח.

אברהם שי: אני מתכוון להגיד שבשנה-שנתיים האחרונות הרגשנו – אני, עמיתי הרבנים, והקייסים שאנחנו עדיין בגלות עקב התנהגות של מועצות דתיות, אנשים שלכאורה יכולנו להישען עליהם בשקט, אבל לא עשו את העבודה שלהם, להיפך.

אברהם שי: אנחנו כגוף זר נמצאים במועצות הדתיות במשך 10 שנים כעובדים מן המניין אבל בין לבין אנחנו לא מוכרים כאנשים בעלי סמכויות שקיבלנו מהרבנות, וכל אחד עושה לנו חסד שנותן את ההגדרה.

אברהם שי: כמו שאמרנו, באנו בגיל צעיר מאוד לפה, למדנו לפי מסורת ישראל את ההלכה, וצר לנו לשמוע – חשבנו מענווה אולי באמת צריכים להיות יותר טובים, יותר ללמוד, אבל כנראה שזה לא הולך כך ופשוט גילינו את העולם ההפוך ממה שחשבנו.

אברהם שי: עד כדי כך שמבחינת השכר – אם זה מנהיגי הקייסים, אם זה הרבנים, כילדים הביאו אותנו לפה.

אברהם שי: הלכנו חודשים על מנת להגיע לארץ-ישראל, וחשבנו שלא צריך למרר חיי המדינה, אנחנו צריכים לתרום.

אברהם שי: אבל המדינה נותנת, מי שלא הושיט עזרה זה המועצות הדתיות, הממסד הדתי שמתנכר ועושה עוול לקהילה הזאת.

אברהם שי: יתרה מזאת, הם משתמשים בכלים שלנו, המקלות של הקהילה, על מנת להשפיל את הקהילה הזאת .

אברהם שי: דוגמא אחת שזה באמת - - -

מיכאל נודלמן: אני לא זוכר נציגות כל כך גדולה של חברי כנסת בישיבות, זה נושא מאוד רגיש.

אברהם שי: רק דוגמא אחת ממה שקרה לפני שבועיים – אנחנו עובדים מן השורה של המועצות הדתיות ואחד הרבנים שלנו נתבע עם רב הקהילה, הוא הולך לבג"ץ בלי עורך דין וכל המדינה באה עם הפרקליטים המובחרים ביותר.

אברהם שי: זה מה שמגיע לנו?

אברהם שי: כבוד היו"ר.

אברהם שי: האם זה מה שמגיע לקהילה הזאת?

אברהם שי: לא ביקשנו כבוד, לא רישום נישואין, כלום.

אברהם שי: כבוד היו"ר, מתנכלים לקהילה הזאת, לא ביקשנו – מבחינתנו שכל עם ישראל, שכל המועצות הדתיות ירשמו את הקהילה הזאת, לא ביקשנו תפקידים.

מיכאל נודלמן: אתם לא ביקשתם אבל זה לא בסדר שרק רב אחד בתל אביב רושם נישואין.

אברהם שי: הרבנות שלחה אותנו.

אברהם שי: אינטרסנטים, פוליטיקאים, שמקבלים את הרבנים – לא יכול להיות דבר כזה במדינה מתוקנת.

אברהם שי: לא נשתוק, אנחנו מחכים לפיצוץ נוסף שיהיה כאן בנוער, בקהילה.

אברהם שי: לאן נחזור?

אברהם שי: נחזור לאתיופיה?

אברהם שי: שילמנו מחיר כבד כדי לבוא למדינה הזאת.

אברהם שי: לא יכול להיות שמטעם שירותי הדת מגיעים ממונים על מועצות דתיות, מתנכלים לנו, זה לא יכול להיות.

אברהם שי: מה עשינו לכם?

אברהם שי: ועדות מתכנסות כל פעם, הדבר חוזר ונשנה, אבל כלום לא משתנה.

אברהם שי: מה עשינו?

אברהם שי: ריבונו של עולם, ביקשנו מה שמגיע לנו.

אברהם שי: לא יכול להיות שרבנים וקייסים 10 שנים לא יקבלו תנאים סוציאליים, לא קיים דבר כזה.

מיכאל נודלמן: יש החלטת ממשלה שצריכים לקבל.

אברהם שי: אני מבקש מיו"ר הוועדה – באנו לשפוך את המרירות הזאת בפעם אחרונה פה, להגיד את המרירות הכי קשה שיכולה להיות ונמצא את הדרכים לעשות זאת.

אברהם שי: לא ביקשנו, מבחינתנו שייקחו את התפקידים שלנו, אין לנו בעיה.

אברהם שי: אבל לא יכול להיות שמתעללים בקהילה, אנשים שנשלחו משירותי הדת, מטעם משרד רוה"מ, מתנכלים.

אברהם שי: בערד, באשדוד.

אברהם שי: בגלל שיצאתי להגיד דברים, להגן על הקהילה שלי צריך להתעלל בי?

אברהם שי: הממונה בערד, הממונה באשדוד צריך לעשות את זה?

אברהם שי: אנחנו גם יודעים להיות תוקפנים ואכזריים, אך זו לא הדרך, כך לא חונכנו.

אברהם שי: אבל אם אנשים רעים מראים לנו להתנהג כך, זה לא יכול להיות.

אברהם שי: עם כל המרירות - - -

צבי הנדל: מה פירוש מתנכלים?

צבי הנדל: תן דוגמא.

אברהם שי: זה לא יכול להיות שרב מסוים פה - - -

איציק דסה: נעלו את החדר שלך בערד, מה שקורה עם הרב מיכאל באשדוד, אתה יכול לספר.

אברהם שי: אני אספר מה שקרה עם הרב מיכאל.

אברהם שי: בחודשיים האחרונים מתקיימת מלחמת התשה.

אברהם שי: סוגרים לו את החדר, הגזבר באשדוד מחליט שהוא לא ייכנס ומאיים עליו כי יצא נגד המועצה לכאורה.

אברהם שי: אז מה?

אברהם שי: אנחנו בובות?

אברהם שי: סוגר לי את החדר במשרד, למה?

אברהם שי: אני עושה את העבודה והוא לא רוצה שאעשה.

אברהם שי: אז מה?

יוסי ביילין: מה התפקיד שלך במועצה הדתית?

אברהם שי: אני רב הקהילה האתיופית בערד.

יוסי ביילין: מי סוגר?

אברהם שי: הממונה מטעם משרד רוה"מ זה חיים ברואג'ר.

מיכאל נודלמן: אני רוצה לשמוע את מנכ"ל הרשות לשירותי דת, עו"ד שפיגלר שידווח איזו התקדמות הייתה מאז הישיבה באוקטובר.

אברהם שי: אם הוא סוגר לי את החדר, זה ההתנהגות שלהם.

מיכאל נודלמן: נעשה שינוי קטן בסדר הדוברים, חברת הכנסת קולט אביטל, שעסוקה הרבה זמן עם הנושא, בבקשה.

קולט אביטל: אני רוצה לדבר על מצב בלתי נסבל בשני מימדים.

קולט אביטל: קודם כל יש חוסר התחשבות במנהיגים רוחניים של עדה ויש השפלה של אותם המנהיגים.

קולט אביטל: אבל יש גם היבט פרקטי – לא רק שסוגרים להם את החדרים אלא שבעצם מזה עשר שנים מתנהל מאבק – ואני בטוחה שגם קודמי בתפקיד, חבר הכנסת צבי הנדל, ידע על כך.

קולט אביטל: מתנהל מאבק לגמרי צודק שאנשים שעובדים באותן המשרות יקבלו את אותן המשכורות.

קולט אביטל: אז מקבל רב שכונתי סכום X ומקבל רב שכונתי אתיופי פחות מחצי, 3,300 שקל לרב שכונה.

קולט אביטל: אנחנו מדברים על כך שבוועדה הזאת לא פעם ולא פעמיים, בפעם האחרונה ודאי, בתום הדיון הייתה התחייבות – אנחנו יודעים שיש 50, בעצם מונו 71 רבנים קהילתיים כאלה ורק 50 מתוקצבים.

קולט אביטל: לכן במקום לשלם לכולם את השכר המגיע, מחלקים ואז משלמים לכל אחד פחות.

קולט אביטל: יש עיקרון במדינה, שעל עבודה שווה מקבלים שכר שווה.

קולט אביטל: לא מאפשרים להם לעבוד, לא מקילים, יש חוק, לא משלמים את המשכורת שהם ראויים לה, מצרים את צעדיהם, אני לא מבינה בדיוק למה ואיך.

קולט אביטל: אני אסתפק בכך שאקרא משפט אחד של התחייבות שהייתה בוועדה ב-31.10 – עורך דין מאיר שפיגלר, מנכ"ל הרשות לשירותי דת, יושב לימיני, שכידוע הרשות ממלאת היום את המקום של משרד הדתות שכבר לא קיים.

קולט אביטל: בשנת 1993 התקבלה החלטת הממשלה להקצות תקנה תקציבית נפרדת במטרה להעסיק רבנים יוצאי העדה האתיופית.

קולט אביטל: המשמעות הייתה שהקייסים והרבנים יקבלו שכר שווה לשכר של רב שכונה.

קולט אביטל: עו"ד שפיגלר אמר: "אנחנו פועלים לתיקון העוול שנוצר במהלך השנים.

קולט אביטל: כבר נקבנו בפעולות מעשיות נגד מועצות דתיות שלא העבירו את הכסף הנדרש לקייסים וקיצצנו להן התקציב.

קולט אביטל: לאחרונה מינינו רו"ח שיפקח.

קולט אביטל: " אז אנחנו ממנים ואנחנו עושים ושום דבר לא משתנה.

ראובן ריבלין: לא הבנתי דבר אחד, האם הם פיצלו את התפקיד?

ראובן ריבלין: האם ניתנו 50 תקנים והם פיצלו את זה למאה?

קולט אביטל: שבעים, שבעים ואחד.

ראובן ריבלין: לא חשוב.

ראובן ריבלין: הפיצול מעורר בעיה, כי כשנתנו תקן והם ביקשו לפצל - - -

קריאה: זה לא תקן.

ראובן ריבלין: אם הפרשה היא כזאת שנתנו מספר תקנים והעדה ביקשה שיכפילו אותם ובלבד שהם יתחלקו - - -

קולט אביטל: מונו 71 רבנים שכונתיים כאלה, 71 קייסים ורבנים וקיימים, לפי מינוי רשמי, הם לא פועלים במחתרת והם מקבלים בעצם תקציב רק ל-50.

קולט אביטל: וזה הסיפור כל הזמן.

קולט אביטל: חלק מהכסף הסבירו לנו, מועבר למועצות הדתיות, והמועצות הדתיות לא מעבירות כסף.

צבי הנדל: זה הפוך מהשאלה שלך, זה לא שנתנו 50 תקנים והם מינו 70, מינו 71, ומממנים רק 50.

קולט אביטל: לכן כל העיוות.

קולט אביטל: אני רוצה להבין כיוון שעורך דין שפיגלר ביקש שכל השאלות תרוכזנה אליו, ואני לא בטוחה שאהיה פה כי ב-12:00 אני צריכה להיות בנשיאות הכנסת.

קולט אביטל: אני מבקשת בכל זאת התייחסות מה קרה, מה-31 לאוקטובר עד עכשיו?

קולט אביטל: אני תמיד שומעת שהיו בינתיים בחירות.

קולט אביטל: הבחירות האלה לא חלות על פקידים, לא של מנכ"ל הרשות לשירותי דת ולא של האוצר.

קולט אביטל: אנחנו הפוליטיקאים היינו עסוקים בבחירות אבל לא הפקידות.

קולט אביטל: הזמן עובר ואנשים ממשיכים להשתכר 3,300 ₪ לחודש.

קולט אביטל: מה קרה?

קולט אביטל: איפה הכסף?

קולט אביטל: מה קורה עם החלטות ועדה?

קולט אביטל: האם הן רשומות על הקרח?

קולט אביטל: פנינו לרוה"מ כמי שאחראי על שירותי דת, לא קיבלנו שום התייחסות.

קולט אביטל: היום אנחנו נפגשים שוב.

קולט אביטל: יכול מאוד להיות שאם לא נקבל לוח זמנים ליישום החלטות הוועדה, נצטרך לפנות למבקר המדינה.

שלמה מולה: בוא פעם אחת נשים הדברים על השולחן.

שלמה מולה: הבעיה לא רק של שכר הקייסים, זה גם בעיה, אבל אני מוכרח להגיד האמת – הרבנות והממסד הדתי לא מכיר ביהודי אתיופיה, ביתא ישראל, כשווה זכויות, מכאן מתחילה הבעיה.

שלמה מולה: זאת אומרת ברגע שאתה שלא נותן אפשרות – בזה מתחילה הבעיה.

קולט אביטל: אתה אומר את זה בשם הסוכנות?

שלמה מולה: אני אומר את זה בשם שלמה מולה וזה המצב.

שלמה מולה: אם נטאטא את הדברים שוב נחזור על אותו הדבר.

שלמה מולה: היום אין שום רבנים, קייס בא ואומר: יש לי מעמד, אני רוצה לחתן.

שלמה מולה: אומרים: אתה חשוד, אתה לא יכול.

שלמה מולה: מכאן מתחילה הבעיה בכל מקום.

שלמה מולה: כשמגיעים לרב שכונה כלשהו, למה לא? יש לו סמכויות, הוא יכול גם לסגור דלתות מבחינת הלכה.

שלמה מולה: צריך פעם אחת ולתמיד לשים את הדברים על השולחן.

שלמה מולה: ההתערבות של בג"ץ לא פתרה את בעיית הזהות של יהודי אתיופיה ושל ביתא ישראל.

שלמה מולה: מזה מתחילה הבעיה, למה לטאטא את הדברים?

שלמה מולה: צריך לשים הדברים על השולחן.

שלמה מולה: זה סימפטום.

שלמה מולה: בעיית הקייסים או הרבנים ומה שקורה איתם במועצות הדתיות זה סימפטום לכך שהרבנות לא מכירה בביתא ישראל כיהודים לכל דבר, זו הבעיה.

יוסי ביילין: איפה אתה חושב שתקבל את הסיוע שלך לכך?

יוסי ביילין: מאנשים חילוניים בכנסת?

שלמה מולה: קודם כל הכנסת היא בית המחוקקים, היא מייצגת את העם.

יוסי ביילין: היא יכולה רק להפריד ולהגיד לרבנות, את תחתני את מי שאת רוצה והמדינה תאפשר נישואים אזרחיים לכל אזרחיה.

יוסי ביילין: היא לא יכולה להגיד לרבנות להכיר כיהודי למי שהרבנות חושבת שהוא לא יהודי.

צבי הנדל: יהודי אתיופיה מייד יגידו שאתה צודק.

יוסי ביילין: לא, הם יגידו שלא, הם באים אלינו עם דבר בלתי אפשרי.

יוסי ביילין: הם רוצים שאנחנו נהיה הנודניקים, זה בלתי אפשרי.

יוסי ביילין: הם רוצים שאתה ואני נגיד לרבנים: חבר'ה, גלו עפר, תכירו שהם יהודים, אל תספרו סיפורים.

יוסי ביילין: כל הסיפור עם רב אחד ועם קייסים שלא מקבלים משכורת וסוגרים את הדלת זה כי אתם לא באמת חושבים שהם יהודים.

יוסי ביילין: בליבכם הם לא יהודים, לכן אתם מקפחים אותם.

יוסי ביילין: הכירו בהם כיהודים.

יוסי ביילין: הם יבואו אלי, אדם שלא שומר אף מצווה אלא בטעות, ויגידו, מי אתה בכלל שתגיד לנו במי להכיר?

יוסי ביילין: כל הסיפור הזה לא אפשרי.

צבי הנדל: בקשה שלי – מאחר שהנושא רגיש – למרות מה שמר מולה אמר, לעשות מאמץ – זה נדיר בכנסת – אבל בהקשר הזה להשתדל שלא להפוך את זה לפוליטיקה קטנה.

צבי הנדל: הנושא הזה הוא מדי רגיש.

ראובן ריבלין: נהפוך הוא, יוסי בא ואמר שהכנסת אסור לה להתערב בנושאים הלכתיים.

יוסי ביילין: אני אומר כשר דתות לשעבר שהוא צודק.

יוסי ביילין: הם לא חושבים באמת שהם יהודים.

יוסי ביילין: מזה הסיפור מתחיל ונגמר.

שלמה מולה: זה כל מה שיכול להיות פה, נותנים אקמול לסרטן, זה הכל.

צבי הנדל: מה קשור הכסף?

צבי הנדל: האם האוצר מקבל הנחיות מהרבנות?

צבי הנדל: לא הבנתי.

צבי הנדל: אדוני היושב ראש, אני מציע שנשמע את המנכ"ל.

מיכאל נודלמן: גם אני רוצה לשמוע אותו אבל כאן יש רבים שרוצים לדבר, בבקשה.

הרב ראובן-טל יאסו: אני רב אזורי של הקהילה האתיופית גדרה ובית שמש.

הרב ראובן-טל יאסו: אתן לכם דוגמא, מה ששלמה מולה אמר, אולי כי הוא לא חובש כיפה, כמו שד"ר יוסי ביילין אמר, זה לא נשמע יפה.

הרב ראובן-טל יאסו: אני אדם שעברתי טבילה לחומרה, עליתי בגיל 13 וחצי, יש פה תעודות למהדרין, כושר מהרב האשכנזי והספרדי.

הרב ראובן-טל יאסו: משגיח כשרות בתעשייה המודרנית, בבתי חולים, הכל כדת וכדין.

הרב ראובן-טל יאסו: אישור של לימודי ישיבה.

הרב ראובן-טל יאסו: אבל אני – הנחיות של רישום נישואין, רבנות ראשית שמוציאה, אני יותר מ-8 שנים שם, עורך דין אולמן ושפיגלר משתפים פעולה.

הרב ראובן-טל יאסו: עו"ד אולמן שיקר לבג"ץ, יש לנו מסמכים, הוא אמר שאין לנו תעודות.

הרב ראובן-טל יאסו: עד כדי כך שהרב מיכאל לפני שבוע וחצי היו אצל הרב שלוש, אמרו לו: זה בחור ישיבה, כאשר עורך חופה ונישואין, הרב משאש זצ"ל חתום עליו, הרב מרדכי אליהו חתום עליו, הרב אליהו בקשי-דורון חתום, על תעודת הרבנות הרבנים הראשיים חתומים.

הרב ראובן-טל יאסו: שיקרו לבג"ץ.

הרב ראובן-טל יאסו: בג"ץ דחה את המסמך שלהם אבל הם ממשיכים להציג אותו כמסמך קיים.

קולט אביטל: נורא.

הרב ראובן-טל יאסו: אולמן – יכול להגיש תביעת דיבה, אני אמרתי את זה לשפיגלר מיליון פעמים.

הרב ראובן-טל יאסו: אולמן הוא היועץ המשפטי של הרבנות.

הרב ראובן-טל יאסו: קיבלתי איומים על חיי, סיפרתי על כך לשפיגלר בתור ממונה שלי, הוא לא ענה לי.

ראובן ריבלין: למה לא הלכת למשטרה?

הרב ראובן-טל יאסו: אם צריך להתנהג כמו מאפיונר, אני יודע אבל אני שומר חוק.

הרב ראובן-טל יאסו: ברגע שארגיש צורך לפנות למשטרה, אפנה אבל בינתיים אני חושב שהכתובת– אם מבקר המדינה והיועמ"ש לממשלה היו שומעים כאלה דברים על נושאים אחרים כבר מזמן היו חוקרים את שפיגלר.

הרב ראובן-טל יאסו: שר הדתות בזמנו מינה לקהילה האתיופית ראש עדה בנפרד, הרב הדנה, שכאשר לפי החוק העותומאני, אחר כך החוק המנדטורי, זה שהכנסת קיבלה - - -

ראובן ריבלין: רואים בהם עדה נפרדת.

הרב ראובן-טל יאסו: הם שמו אותו כרושם ארצי, אין דבר כזה בשום עדה.

הרב ראובן-טל יאסו: אנחנו מבקשים, אם הרבנות טוענת שכל יוצאי אתיופיה צריכים לעשות גיור, שיגידו לנו.

הרב ראובן-טל יאסו: אותנו מעניין לא מה עושים אלא שנהיה חלק אינטגרלי בלתי נפרד של עם ישראל.

הרב ראובן-טל יאסו: לא מעניין אותי כלום.

הרב ראובן-טל יאסו: יגידו לי לטבול, עשר פעמים אטבול.

הרב ראובן-טל יאסו: אבל הרב הדנה לא צריך להיות רושם דת ארצי, הוא צריך להיות בורר יהדות.

הרב ראובן-טל יאסו: לדעתי את המשרד הזה צריך לבטל.

הרב ראובן-טל יאסו: בלי שיבטלו את המשרד של הרב הדנה – אם רוצים למנות אותו רב ראשי לירושלים, בסדר.

הרב ראובן-טל יאסו: אבל כמשרד נפרד, כמו שיש לעדה דרוזית, לעדה נוצרית ולעדה מוסלמית, לעדה אתיופית לא צריך.

הרב ראובן-טל יאסו: אנחנו יהודים לכל דבר.

הרב ראובן-טל יאסו: רבותי, צריך להעביר חוק על זה.

הרב ראובן-טל יאסו: אם שפיגלר לא מוכן לבטל, צריך להעביר חוק, לאסור עליו.

הרב ראובן-טל יאסו: עד עכשיו משרד הדתות אמר שאת זה הרבנות מינתה.

הרב ראובן-טל יאסו: אבל מהמסמך האחרון שהוצג בבג"ץ, שהרבנות הראשית מינתה לרושם נישואים, שם נאמר במפורש שמי שמינה אותו לרב ראשי לעדה האתיופית זה משרד הדתות ולא הרבנות.

מיכאל נודלמן: חברים, אני רוצה לומר שזה לא ועדה לגבי דת, זה ועדת עלייה וקליטה.

מיכאל נודלמן: יש דברים שאני יכול להבין, דברים שקשורים לדת, קשר בין דת לדת, זה במקום אחר.

מיכאל נודלמן: אני פה הסכמתי לישיבה הזאת כי יש אפליה של עולים, של רבנים וקייסים אתיופים במשכורת ובתנאים.

מיכאל נודלמן: יש אפליה של נישואים, שרק במקום אחד יש רישום נישואים.

מיכאל נודלמן: אני כיו"ר ועדת עלייה וקליטה חושב שזה לא נכון.

מיכאל נודלמן: אני לא יכול להיכנס ליחסים בין דתיים אתיופיים ודתיים ישראליים.

צבי הנדל: אבל אם זה נכון מותר לנו לקרוא לרבנים הראשיים להכיר ברבנים האתיופיים ולתת להם סמכות.

יוסי ביילין: חבל על הקריאה, שמור על האנרגיה לדברים אחרים.

שמעון אולמן: נתבקשתי לבוא לדיון בהתראה של השנייה האחרונה.

שמעון אולמן: שמעתי התקפה אישית עליי מהדובר שקדם לי -

קריאה: זו לא התקפה אישית, פשוט כאב - - -

שמעון אולמן: אני לא צריך את עזרתך, אני מודה לך.

צבי הנדל: הוא רק אמר שאולמן שיקר לבית משפט...

שמעון אולמן: הרבנות הראשית השקיעה במהלך 20 השנים האחרונות בהרכביה השונים הרבה עבודה, הרבה מסירות, הרבה מחשבה בכל מה שקשור לנושא של יהודי אתיופיה למגזריהם השונים, לכפריהם השונים ולאורחותיהם השונים.

שמעון אולמן: לבוא במילה אחת ולומר, לא קרה כלום, לא נעשה כלום, אני חושב שזו פשוט אמירה שאיננה נכונה והיא גם לא מתאימה להיות נאמרת על ידכם, משום שאתם יודעים מה קרה במהלך השנים.

שמעון אולמן: למרות, ואני מסכים, שלא הכל יכול להסתיים לשביעות רצון כולם.

שמעון אולמן: לאחרונה שוב היה בג"ץ מסוים לגבי אחד מאנשי העדה שביקש להתחתן, שוב זה הגיע לרבנים הראשיים ונמצא פתרון לאותו מקרה.

שמעון אולמן: לא ייתכן שאתם במילה אחת תרמסו כל שנעשה במהלך השנים.

שמעון אולמן: אני מכיר את אנשי העדה, אני יודע שהרבה מאוד מהם מתחתנים ומצליחים בעסקיהם ומתפתחים ואי אפשר לבוא ב-2006 ולהגיד, לא קרה כלום.

הרב מיכאל מקונן מהרט: איפה מתחתנים?

שמעון אולמן: אל תעזור לי.

הרב מיכאל מקונן מהרט: אנשים יודעים ש- -

שמעון אולמן: תפסיק עם ההצגה ואל תפסיק אותי.

הרב מיכאל מקונן מהרט: זה לא הצגה, אתה רומס אותנו.

שמעון אולמן: לפני שנתיים החליטו הרבנים הראשיים במועצת הרבנות שכל פתיחת תיק של בן זוג אתיופי לנישואים יכול להיעשות בכל מקום בארץ.

שמעון אולמן: אם יש בעיה, הנושא יבוא לרב הדנה שהוא רב העדה.

הרב מיכאל מקונן מהרט: שוב הרב הדנה.

הרב מיכאל מקונן מהרט: הרב הדנה הוא שלנו, אתה לא תחליט - - -

מיכאל נודלמן: הרב מיכאל, אם אתה מתנהג ככה, אני אבקש ממך לצאת.

שמעון אולמן: לעומת העבר שבאמת היה קשה, החלטות הרבנות קיבלו אישור של בית המשפט העליון.

שמעון אולמן: אנחנו היום יודעים שיש בפועל הרבה מקומות בארץ שבהם מתחתנים אנשי העדה האתיופית, בין אם זה מישהו מתוך העדה, מחוץ לעדה, במקומות רבים ולא כפי שהיה בעבר שהכל התנתב למקום אחד.

שמעון אולמן: הצגת הדברים בצורה הזאת, איננה נכונה.

שמעון אולמן: דבר אחרון, מבחינתי, אנחנו בקשר קבוע עם הרב הדנה, רב העדה, לאחרונה בסיוע היחידה שמאיר שפיגלר עומד בראשה, אפשרנו תנאים מיטביים לכל הצוות שעובד ליד הרב הדנה במסגרות השונות.

שמעון אולמן: אני לא אומר ששיא התפארת, אני לא אומר ששיא ההצלחה, אבל הדברים מתקדמים, זורמים קדימה - - -

קולט אביטל: הבעיה היא לא הצוות של הרב הדנה אלא אנשים שלא מקבלים משכורת.

שמעון אולמן: אני מדבר כרגע על פגיעה אישית שהייתה בי בצורה לא נכונה משום שהדברים מועמדים כאילו שרודפים את אנשי העדה.

שמעון אולמן: הדברים אינם נכונים ואני חושב שאם יתנו לעו"ד שפיגלר להציג גם את אלה שמקבלים כספים, גם את שמות האנשים שאנחנו עוזרים להם, שהרבנות סייעה לכך שייקלטו וכדומה, יש התקדמות גדולה.

שמעון אולמן: אני לא אומר שהכל הושג אבל להעמיד הדברים כאילו אנחנו 25 שנה אחורה – זה ממש לא נכון.

צבי הנדל: כמה קייסים יש שמותר להם להשיא יהודים?

שלמה מולה: גם את הבת שלך.

שמעון אולמן: הרב הדנה נמצא פה, תאפשרו לו לדבר.

שמעון אולמן: אני לא נכנס לזה.

איציק דסה: אי אפשר לנתק את הנושא של שכר הרבנים מהיחס שאנחנו כקהילה זוכים מהממסד הרבני וממשרד הדתות.

איציק דסה: אם נותנים שכר לקייסים, לרבנים, הם מקבלים את השכר בגין השירות שהם נותנים לי ולקהילה.

איציק דסה: אי אפשר להפריד בין השניים.

איציק דסה: דבר שני, יצרו מצב שהוא בלתי נסבל לגבי הרב הדנה.

איציק דסה: הם ביקשו ממנו להיות אחראי על קהילה שמונה כ-105 אלף איש.

איציק דסה: לא יכול להיות שאדם - - -

צבי הנדל: כל הארץ.

איציק דסה: לא יכול להיות שאדם שהולך להתחתן יעבור גיהינום.

איציק דסה: האירוע הכי משמח בחיים של זוגות זה החתונה אבל לא יכול להיות, כאשר הגשנו בג"ץ לפני 4 שנים ביקשנו שיתנו מעמד ראוי למשרד של הרב הדנה וגם כוח אדם שיאפשר לו לפחות לפעול במצב שנוצר.

איציק דסה: יש פה משחק כפול – מצד אחד הרבנות הראשית כפופה לרשויות המדינה והשכר משולם בדרך המקובלת.

איציק דסה: מצד שני יש רבנים שהשכר שלהם נקבע על פי המועצה הדתית ועל פי משרד הדתות.

איציק דסה: הרב הדנה כביכול אמור להיות הרב של יוצאי אתיופיה.

איציק דסה: איזה פלא, הוא מקבל את השכר שלו מאיפה?

איציק דסה: מהמועצה הדתית האזורית בת חפר.

איציק דסה: סליחה, אם הוא הרב הראשי, תנו משכורת דרך הרבנות הראשית, לא דרך מועצות דתיות.

איציק דסה: ישנן דוגמאות די מחפירות נוספות – כאשר מאיר שפיגלר שיתף פעולה בכמה מקרים.

איציק דסה: אחד התיקים היה שזוג מהמועצה הדתית פתח תקווה ביקש להירשם לנישואים, בג"ץ פסק שכל מועצה חייבת לרשום נישואים.

איציק דסה: המועצה הדתית לא הייתה מוכנה לרשום אותו.

איציק דסה: אחרי שהוא סיפר למאיר שפיגלר והוא נזף בראש המועצה הדתית שם, הרב סלומון, מה שקרה הוא שכאשר הבחור מקבל את תעודת הנישואין הוא מבקש לדעת מי חתם עליה ומתברר שהחתימה היא לא של הרב סולומון.

איציק דסה: הרב סלומון אמנם הסכים לחתן את הזוג אבל הוא לא היה מוכן לחתום.

איציק דסה: מי שחתום זה הרב הדנה.

איציק דסה: זה רק מקרה אחד.

איציק דסה: יש גם מקרים בחדרה משנה שעברה, הזוג חייב את המועצה הדתית לחתן אותם אבל החתימה היא של הרב הדנה.

איציק דסה: אם לא רוצים להכיר בנו, וגם סיכום ופס"ד של בג"ץ מקווים חלקית.

איציק דסה: אנחנו אומרים: עם כל הכבוד, אנחנו לא שולחים זוגות לרב הדנה, שולחים רק את המסמך.

איציק דסה: אבל כשצריך בירור נוסף, הרב הדנה צריך לזמן.

איציק דסה: אנשים מפסידים ימי עבודה, צריכים להגיע כמה פעמים לרב הדנה, לא תמיד הוא זמין.

איציק דסה: לפני כשנתיים הייתה פגישה עם הרב עמאר שאמר: אני מוכן לפתור את הבעיה באופן חלקי כרגע.

איציק דסה: אני מוכן למנות 4 רבנים רושמי נישואים נוסף לרב הדנה, וגם אמר, אני מוכן למנות כבר עכשיו ועדה שתבדוק את הבעיה ההלכתית והמשפטית, רק תביא רשימת שמות.

איציק דסה: הדברים האלה הוכשלו על אנשים מסוימים ואני לא רוצה לציין על ידי מי.

צבי הנדל: אני כן רוצה לדעת.

יוסי ביילין: מי הגורם הזה?

יוסי ביילין: לא אכפת לי השמות.

איציק דסה: אני יכול להגיד שהרב הדנה התבקש להעביר ביחד איתנו רשימה מסודרת של שמות.

איציק דסה: הרב מזור היה באותה ישיבה עם הרב עמאר, הוא שלח את המסמך הזה, מאז שפנינו לרב הדנה לקבל רשימה שמית של רבנים שמוכנים לשבת בוועדה ולקבל החלטה סופית בסופו של דבר כדי לפתור את הבעיה, עד עכשיו לא קיבלנו רשימה מהרב הדנה.

יוסי ביילין: למה לפי דעתך הם לא מוכנים אפילו למנות עוד כמה אנשים?

צבי הנדל: את הרב עמאר אני מכיר, לא נראה לי הגיוני שהוא עצמו – לא האוטוריטה.

איציק דסה: הרב עמאר מוכן לפתור את הבעיה אבל יש אנשים כמו – יותר נוח להם שרב הדנה סופג את כל המהלומה, כי הוא מייצר שקט תעשייתי.

איציק דסה: יש מועצות דתיות כמו ירושלים, צפת, שהם בכלל לא מוכנים להסתכל לעבר אתיופי, לדבר, לא מוכנים לפתוח תיק נישואין.

איציק דסה: לאנשים האלה הרבה יותר נוח שהרב הדנה פותר את הבעיה.

יוסי ביילין: אבל אם היו עוד 4 אנשים כמוהו?

איציק דסה: הם יכולים להקל זמנית, לא תמידית.

איציק דסה: אני רוצה לפתור כרגע את בעיית הזוגות, אני רוצה לבטל את הפקק, כי אם אני רוצה פתרון סופי זה יהיה רק בעוד כמה שנים.

איציק דסה: נכון לעכשיו, צריך פתרון מעשי.

צבי הנדל: 4 רושמים נוספים זה פתרון?

אברהם מיכאלי: מי הגורם שמעכב את זה לדעתך?

איציק דסה: אני לא יכול להמליץ על רבנים.

איציק דסה: התבקשנו להעביר רשימה שמית - - -

ראובן ריבלין: הרשימה הגיעה לרב עמאר?

צבי הנדל: לרב עמאר יש 4 שמות שמוסכמים על הפלגים השונים?

איציק דסה: אני מדבר על ועדה שהרב הראשי היה מוכן למנות אותה שתבדוק את הבעיה ההלכתית והבעיה המשפטית, וכל המלצה שתובא בפניו על ידי הוועדה תהיה מקובלת עליו.

איציק דסה: שנתיים עברו, אני לא יכול להמליץ אלא הרב הדנה והרבנים, אני לא מכיר את הרבנים.

ראובן ריבלין: האם הועברו ההמלצות לרב עמאר?

הרב יוסף הדנה: לא רק רשימה, הרבנים אפילו נפגשו עם הרב עמאר והדבר בתהליך.

צבי הנדל: והוא נותן להם מינוי לרישום נישואים?

הרב יוסף הדנה: כן.

הרב יוסף הדנה: ביקשתי שיוציא מינוי בכתב.

צבי הנדל: וזה הולך לקרות בימים הקרובים או כדאי שנדבר איתו?

הרב יוסף הדנה: בימים הקרובים אני מקווה.

איציק דסה: הגיע הזמן שאנשים ברבנות הראשית יפסיקו להתנכל לרבנים יוצאי אתיופיה.

איציק דסה: ואני מדבר על זוג שהיה צריך להתחתן ביום חמישי שעבר.

איציק דסה: ביום שלישי שלחנו את הזוג לרב שלוש בנתניה, הוא ביקש לשלוח עם הזוג מסדר נישואין או חופה.

איציק דסה: שלחנו את הרב מיכאל.

איציק דסה: הגיע מישהו מהמשרד הראשי של הרבנות הראשית, הרב קריספל, ביקש מהרב שלוש לא להתערב וגם טענו שהרב מיכאל אין לו הסמכה לערוך חופה.

שמעון אולמן: אין לו הסמכה.

איציק דסה: בוודאי שיש לו.

הרב מיכאל מקונן מהרט: הוא משקר, אני אביא את התעודות עכשיו.

איציק דסה: הרב מיכאל ודוגמתו נמצאים באיום מתמיד של המועצות הדתיות, שאם הם יפתרו את הבעיה של הקהילה – אוי להם.

איציק דסה: המועצה הדתית מוכנה להתנכל להם.

איציק דסה: אני חושב שהוועדה צריכה לקרוא למועצות הדתיות להפסיק קודם כל להתנכל לרבנים האלה, הם משרתים לא רק את המועצה, הם משרתים ציבור, הם שליחים שלנו.

צבי הנדל: מה שאתה עושה עכשיו, סליחה שאני מעיר לך, נתפזר ונצא עם כלום.

צבי הנדל: חייבים לצאת מפה עם שניים-שלושה דברים שאפשר לפתור אותם.

יוסי ביילין: ושהם בתחומנו.

צבי הנדל: 4 רבנים שאמרת נראה לי שאפשר לפתור.

צבי הנדל: השאלה אם יש הסכמה עם שמות, אפשר לפתור את זה.

צבי הנדל: שכר של קייסים אפשר לפתור.

יוסי ביילין: זה שהם לא מאמינים שהם יהודים, את זה אנחנו לא נפתור.

יוסי ביילין: ראובן מנשה עליתי לפני 22 שנה, החיים שלנו תמיד בארץ הזאת חשבנו חיים טובים אבל אנחנו חיים במלחמה.

יוסי ביילין: כל הכבוד לצבי הנדל, מספר סיפורים.

יוסי ביילין: אל תספר סיפורים.

יוסי ביילין: אני מחזיק מחברת הכנסת קולט אביטל שאמרה את האמת: המועצות הדתיות בשביל הקייסים לקחו כסף כדי שישלמו לנו שכר.

יוסי ביילין: הקייס של אשקלון משלמים לו בקריית מלאכי, למה?

יוסי ביילין: כי קריית מלאכי קיבלה ג'וב מסוים ממשרד הדתית.

יוסי ביילין: קייס ממקום אחר יקבל מאיזה כפר, של קריית גת מאיזה מושב.

יוסי ביילין: שיחקו על הכסף שלנו במשך 13 שנה בשם הקהילה.

יוסי ביילין: הממשלה הזאת אין לה התייחסות לעדה האתיופית, מיליונים הושקעו בקריית ים, אף אחד לא פתר שם, הרב הדנה מסכן, גם התנגח איתנו, אמרו לו תצייר ציורים.

יוסי ביילין: הוריד את הכבוד שלו, צייר, מיליונים שפכו את הכסף של הקייסים.

יוסי ביילין: אנחנו הקייסים הלכנו לעבוד בכבישים, לתקן את הכביש.

יוסי ביילין: לכל אחד יש 13 ילדים, יהיו חיילים, משפטנים, אבל תתביישו לכם.

יוסי ביילין: בעיקר אתה מפד"לניק, ככה לא צריך להתנהג.

יוסי ביילין: הדיבור שלך לא נכון.

יוסי ביילין: צריך למצוא מענה איך לפתור הבעיה.

יוסי ביילין: אתה כל פעם שואל מה אמר הרב.

יוסי ביילין: הרבנים עוזרים לנו, הבעיה אתם המפד"לניקים כפויי טובה, אומרים שאנחנו יהודים – אתם עושים מלחמה.

יוסי ביילין: לכן רבותי, יש פה גזל כמו שחברת הכנסת אביטל שעושה עבודה נכונה, חבר כנסת ריבלין, אתה צריך גם לעזור לנו לפתור את הבעיה.

יוסי ביילין: 11 שנה לקחו את הכסף, צריך להחזיר לנו.

יוסי ביילין: אנחנו מוכנים להיות שותפים עם הרב המקומי, לרשום קידושים ונישואין.

יוסי ביילין: אם הוא יכול לברך, אני לא יכול?

מיכאל נודלמן: אני מסכים לכל הדברים שאמרת אבל לא להתקפה על צבי הנדל.

מיכאל נודלמן: ראובן מנשה הוא בא לעזור אבל הוא מנגח, הוא לא אומר את האמת.

מיכאל נודלמן: הוא רוצה לעזור.

צבי הנדל: למרות מה שאתה אומר, אני אוהב אותך.

מיכאל נודלמן: עורך דין מאיר שפיגלר, בבקשה.

מאיר שפיגלר: אבקש מכל הנוכחים לשמוע את הדברים עד הסוף, אני שמעתי בשקט מה שהיה לכולם לומר ואני רוצה שזה יהיה הדדי.

מאיר שפיגלר: לגבי הוועדה שהייתה על בסיס מה שאמרה ח"כ אביטל, אני אשיב לה כי היא מייד הולכת.

מאיר שפיגלר: מאז הוועדה האחרונה בהחלט נעשו לא מעט דברים.

מאיר שפיגלר: בהקשר הזה היו מפגשים עם נציגי הרבנים של הקהילה האתיופית, לא משנה אם הנציגים נבחרו כדת וכדין או לא, ישבנו איתם לפחות 10 פעמים.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה הם ארגנו כינוס עם גוף שמייצג אותם ואת האינטרסים שלהם, גם לכינוס הזה הגעתי ואמרתי את הדברים הרלוונטיים לעניינם.

מאיר שפיגלר: יצא מכתב למועצות הדתיות, לכל המועצות הדתיות בלי יוצא מן הכלל, אני רוצה להקריא לכם רק סעיף אחד, זו לא הייתה הנחיה אלא הוראה חד משמעית למועצות הדתיות– ב-25.12.05 – והסעיף אומר בין היתר, התייחסות לקייסים ולרבני הקהילה האתיופית תהיה זהה, עם הדגשה תחת המילה זהה, לנהוג כלפי רבני השכונות בתחום המועצה הדתית.

מאיר שפיגלר: זאת ועוד, המועצות הדתיות לכל אורך הדרך, כשהתקבלה אצלנו תלונה כלשהי ולא משנה ממי, קיבלו הוראות, לא הנחיות, לתת לבני הקהילה האתיופית או לרבנים ולקייסים המטפלים בבני קהילתם, את כל השירותים שהם זכאים להם כדי שיוכלו לתת מה שנדרש בהיבט הציבורי לאלה שבאים לקבל שירותים במועצה הדתית.

מאיר שפיגלר: לעניין זה, שירותי משרד ושאר הדברים הנדרשים, כמובן במגבלות שיש בתוך המערכת, כי המועצות הדתיות מי שלא יודע בוודאי ישמע בעתיד, אבל בעבר היו בעיות במועצות הדתיות שיש להן מגבלות תקציביות.

מאיר שפיגלר: יש בעיות גם עם שאר העובדים במועצות הדתיות וגם עם האמצעים שעומדים לרשותן באספקת שירותי דת סדירים.

מאיר שפיגלר: סוגיות פרטניות שקשורות לקייסים כמו למשל בערד – חיים ברוג'ד, אשדוד – שלמה אליזרע וכך הלאה, כאשר הייתה תלונה על התנכלות כלפיהם היא טופלה אישית על ידי.

מאיר שפיגלר: נכון, גם אני לא כל יכול, גם לי יש מגבלות והמערכת בוודאי לא נותנת לי כרטיס חופשי לעשות כל דבר שאני רוצה.

מאיר שפיגלר: אבל בכל מה שעמד על הפרק הנושא טופל.

מאיר שפיגלר: לראיה, לפני כ-3 חודשים שלחנו 3 עובדים מהרשות הארצית לשירותי דת שיצאו לכל המועצות הדתיות שיש בהן רבנים או קייסים מהקהילה האתיופית.

מאיר שפיגלר: הם נפגשו עם כל אחד באופן אישי למעט 2 מקומות שהייתה בעיה לגבי איתור האנשים גם בגלל בעיות אובייקטיביות שהיו בתוך המועצה הדתית.

מאיר שפיגלר: ישבו איתם, קיבלו מהם דיווח אודות ההתנהלות במועצה הדתית, לקחו מהם את כל תלושי השכר שלהם מינואר עד דצמבר 2005, והוציאו דוח לגבי הצרכים והיכולת שלהם לתפקד באותן מועצות דתיות.

מאיר שפיגלר: כל החומר עבר למנהל חשבונות חיצוני, שמטפל בלא מעט מועצות דתיות, משרד אפרתי, שערך דוח לגבי סוגיית השכר שעברה לקייסים ולרבנים מהקהילה האתיופית.

מאיר שפיגלר: אגב כך במאמר מוסגר, החלטת הממשלה מ-93 מדברת על 71 קייסים, נכון להיום יש 55.

מאיר שפיגלר: 12 שארים של קייסים שנפטרו במהלך הזמן, מעבר לזה יש 12 רבנים שהוכשרו על ידי הרבנות הראשית ועוד 4 רבנים בחצי משרה.

מאיר שפיגלר: זאת אומרת, סך הכל 16 רבנים ו-55 קייסים שמשרתים היום בקרב המועצות הדתיות.

מאיר שפיגלר: העלו כאן טענה שחלק מהקייסים והרבנים מקבלים את השכר שלהם שלא מהמועצה הדתית שבתחומה הם מתפקדים.

מאיר שפיגלר: נכון, מדוע?

מאיר שפיגלר: כי היו מועצות דתיות ובעיקר מועצות אזוריות שסירבו בתוקף להעביר להם את השכר.

מאיר שפיגלר: אז מה עשתה הרשות הארצית לשירותי דת שלא מטפלת כפי שנרמז כאן לפחות חלקית, בקייסים ורבני קהילה האתיופית – שברה את הראש איך למצוא חלופה לאותן מועצות אזוריות שלרשות הארצית לשירותי דת אין שוט כלפיהן, הם לא מסונפים אלינו ולא נמצאים תחת אחריותנו, ואז העברנו את השכר שלהם דרך מועצות דתיות אזוריות שבשליטתנו, והשכר, תיכף נדבר על ההיקף שלו, אבל השכר לפחות מועבר באופן סדיר.

מאיר שפיגלר: נכון, יש הרבה קייסים שמקבלים שכר דרך המועצה הדתית באר שבע, כי המועצות האזוריות לא רצו להעביר להן את השכר כי מועצות אזוריות יש להן רתיעה מוחלטת מלהעביר שכר, לא רק לקייסים ורבנים אלא גם למשרתים בקודש.

מאיר שפיגלר: חבר הכנסת צבי הנדל מכיר את הסוגיה הזאת, הם לא רוצים ליצור זיקה של יחסי עובד-מעביד בינם לבין העובדים ולכן הם זורקים את זה בחזרה אלינו.

יוסי ביילין: אז זה לא קשור לאתיופים.

מאיר שפיגלר: בכלל לא.

מאיר שפיגלר: הם עושים את זה גם לגבי המשרתים בקודש – בלניות ורבנים שמשרתים במסגרת המועצות האזוריות.

מאיר שפיגלר: לגבי הדברים שהתחייבתי בפני ועדת הקליטה – אנחנו נעמוד בכל הדברים שהתחייבנו ללא יוצא מן הכלל.

מאיר שפיגלר: ערב הבחירות סגרנו עם אגף התקציבים העברת סכום נוסף לרשות הארצית לשירותי דת בתקנה תקציבית נפרדת, במסגרתה נעביר, על בסיס הדוחות שנקבל, הרי בסופו של דבר המערכת כאן היא לא לית דין ולית דיין, זו מערכת שאמורה להיות מסודרת.

מאיר שפיגלר: על בסיס דוחות שנקבל מגורם מקצועי – נעביר השנה, זה יהיה יותר מהר ממה שאתם חושבים, את הפרשי הכספים שלא עברו לקייסים ולרבנים של הקהילה האתיופית כדת וכדין.

מאיר שפיגלר: זה יהיה בקרוב מאוד.

מאיר שפיגלר: אלא שכידוע לכולנו, לא היה תקציב מדינה, והיינו יכולים לפעול רק על בסיס התקציב של 2005.

צבי הנדל: כשהוא מדבר פה על 3500, התלוש הוא 3,500?

מאיר שפיגלר: הברוטו.

צבי הנדל: כשאתה מדבר על השלמה, זה מעבר ל-3500?

מאיר שפיגלר: בוודאי.

מאיר שפיגלר: אנחנו מעבירים 7,295 שקל עלות מעביד לכל מועצה דתית או מועצה דתית אזורית בעבור שירותי רב או קייס של קהילה אתיופית.

מאיר שפיגלר: אנחנו עומדים בהעברות שלנו ללא דופי, באופן שוטף.

מאיר שפיגלר: אם אתבקש, אוכל למסור את כל המסמכים הרלוונטיים לוועדה.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה, על פי הדוחות שיהיו לנו, אם יסתבר – נגמור את זה עוד השבוע אני מקווה – שיש כספים שמגיעים בדין לקייסים ולרבנים של הקהילה האתיופית, אנחנו נעביר את הכספים האלה.

מאיר שפיגלר: כרגע בכוונתנו להעביר את הכספים על כל 2005, כי מה שיש לנו באופן מוחלט, כלומר מסמכים ביד, אלה תלושי שכר של שנת 2005 כרגע בלבד.

מאיר שפיגלר: כדי לסבר את האוזן, עשינו בדיקה לגבי כל מה שקורה במועצות הדתיות, מצאנו מקומות שהעברנו כספים עבור קייסים של קהילה אתיופית שמסתבר שמ-93 לא היה שם אפילו קייס אחד.

מאיר שפיגלר: משרד הדתות העביר 13 שנה כספים לאנשים שלא היו בנמצא.

מאיר שפיגלר: נתנו הוראה שבוצעה ובמהלך 2005 קיזזנו מהמועצות הדתיות – את הכספים עבור כל שנת 2005 אחורה ואנחנו בודקים מה האפשרויות שלנו לקזז כספים עבור התקופה הקודמת לכך.

מאיר שפיגלר: מצאנו שני מקומות, בחדרה ובאשדוד שהיו שארים של קייסים שנפטרו, שלא קיבלו במשך 7 ו-8 שנים שקל אחד למרות שהם זכאים לכך על פי דין.

מאיר שפיגלר: העברנו הוראה מפורשת עבור 2006 במלואה, והעברנו הודעה מפורשת למועצות הדתיות ששם התגלו הסוגיות, גם באשדוד ובחדרה, מבחינתנו נדאג להעביר את כל מה שהשארים זכאים לקבל, האלמנות – 7 שנים לאחור.

מאיר שפיגלר: לבוא ולומר שאנחנו לא עושים כלום, שאף אחד לא דירבן אותנו לעשות הדברים האלה – הדברים נעשו עוד לפני הוועדה הקודמת שהייתה כאן, רק לוקח זמן.

קריאה: שבוע לפני.

מאיר שפיגלר: נו באמת.

מאיר שפיגלר: לבוא ולומר שהדברים מגיעים לקירות אטומים זה פשוט פשע מבחינה עובדתית ואני מצר על כך.

מאיר שפיגלר: גם אלה שטענו את הדברים כאן יודעים טוב מאוד, ואני מסתכל להם בעיניים, הם נפגשו איתי לפחות 10 פעמים רק בתקופה האחרונה.

מאיר שפיגלר: לא הייתה פעם אחת שהם ביקשו פגישה ולא קיבלו אותה.

מאיר שפיגלר: אני כבר לא מדבר על עשרות טלפונים שהם מקבלים, נכון, בשעות לילה מאוחרות אבל הם מקבלים ממני.

מאיר שפיגלר: אין דבר כזה שהם לא מקבלים יחס והם יעידו על כך, אם אי פעם במשרד הדתות לשעבר הם קיבלו את היחס שהם מקבלים היום, כולם כאן, בלי יוצא מהכלל.

ראובן ריבלין: תסביר לי איך קרה ששבע שנים, אני יודע, הייתי בעיריית ירושלים, הייתי במשרדי ממשלה, איך יכול להיות מצב שבו 7 שנים אנשים לא מקבלים משכורת ורק היום אתה יודע, או לפני שנה?

מאיר שפיגלר: התשובה היא מכיוון שהמערכת שהייתה צריכה לטפל בקהילת נותני השירותים האתיופיים, קרי הקייסים והרבנים, לצערי הרב יתכן ולא עשתה עבודתה נאמנה, פשוט מאוד.

ראובן ריבלין: ורק אחרי 7 שנים גילית את זה?

מאיר שפיגלר: לא.

מאיר שפיגלר: אני קודם כל לא הייתי ברשות 7 שנים - - -

ראובן ריבלין: אני לא מדבר אישית אליך.

ראובן ריבלין: המערכת לא גילתה את זה 7 שנים?

ראובן ריבלין: אם אני למשל לא הייתי מקבל משכורת 7 ימים, כל הארץ הייתה יודעת, בתור מורה בבית ספר.

מאיר שפיגלר: אם לא הייתי כאן בתור פקיד ציבור הייתי אומר לך מה דעתי.

מאיר שפיגלר: אבל היות ואני פקיד ציבור אני מחויב - - -

ראובן ריבלין: יש פה תופעה שיכול להיות שהיא נובעת מרצון להתנכר.

ראובן ריבלין: את הסטטוס לא אנחנו נקבע, הסטטוס היהודי נקבע לפני 3800 שנה.

ראובן ריבלין: יש מערכת, אנחנו לא יכולים לפגוע בה, אוי לנו.

ראובן ריבלין: יש טבילה, יש גיור לחומרא, יש דברים שאני לא יכול, אפילו ביילין לא יכול לשנות.

ראובן ריבלין: אבל אני רוצה לדעת ולהבין, כאן לפני ועדה שהיא ועדה כמו ביקורת המדינה, זו ועדה שרוצה להבין.

ראובן ריבלין: אני אשאל אותך את השאלה הבאה, האם יש 71 תקנים או 50 תקנים?

ראובן ריבלין: אתה יכול לתת תשובה?

מאיר שפיגלר: נתתי.

מאיר שפיגלר: היו 71 תקנים לפי החלטת ממשלה מ-1993, נכון להיום ישנם 55 קייסים ויש היום 12 רבנים במשרה מלאה, ו-4 רבנים בחצאי משרות.

מאיר שפיגלר: ברשותך אני רוצה להוסיף ולומר שהחלטת הממשלה דיברה פרטנית.

מאיר שפיגלר: אני רוצה לומר – אם כבר, אז כבר, ראוי שהוועדה תדע את הכל.

מאיר שפיגלר: בהחלטת הממשלה מ-93 לא נאמר דבר על שכר הקייסים.

מאיר שפיגלר: להיפך, נאמר שתתכנס ועדת משנה תוך חודש שתקבע את תנאי השכר.

מאיר שפיגלר: עם הזמן היו כל מיני החלטות של מנכ"לים של משרד הדתות לשעבר, שאמרו שהשכר יהיה מקביל לשכר רבני שכונות.

מאיר שפיגלר: אנחנו פועלים כך ללא דופי.

מאיר שפיגלר: אלא מה?

מאיר שפיגלר: שהחלטת הממשלה דיברה שמית על 71 קייסים, אבל אנשים גם נפטרים, נשארו 55 קייסים, נכנסו לתוך המערכת 16 רבנים בחלוקה שאמרתי.

מאיר שפיגלר: לא באים להתחשבן אם בסדר או לא.

מאיר שפיגלר: לא מנענו את זה.

מאיר שפיגלר: יש לנו אינטרס להכניס לתוך מערכת שירותי הדת רבני קהילה אתיופית שהוסמכו על ידי הרבנות הראשית שישרתו הקהילה שלהם.

שלמה מולה: למה אתה אומר, קהילה שלהם, כל קהילת עם ישראל.

שלמה מולה: למה לקטלג?

מאיר שפיגלר: בסדר, את כל קהילת עם ישראל.

ראובן ריבלין: אתה הרשות המוסמכת לקבוע מי הוסמך לרבנות?

מאיר שפיגלר: לא אני, הרבנות הראשית.

ראובן ריבלין: אבל אתה מקבל ממנה מכתב כזה למשל?

ראובן ריבלין: (מראה לו מכתב) זה מכתב שהועבר.

מאיר שפיגלר: אני אקרא אותו ואענה על זה.

מאיר שפיגלר: יש תוכניות הבראה למועצות הדתיות.

מאיר שפיגלר: במסגרת תוכניות ההבראה – שקיבלו את האישור ואת ההסכמה של אגף התקציבים, החשב הכללי, הממונה על השכר שנמצא כאן מר יעקב מועלם והרשות הארצית לשירותי דת על כל היועצים המשפטיים שלהם, יש סעיף מיוחד שמטפל בהטמעת רבנים מקרב הקהילה האתיופית לתוך המועצות הדתיות בדיוק כמו שהולכים ומטמיעים לתוך המועצות הדתיות - - -

צבי הנדל: איפה הבעיה.

מאיר שפיגלר: אין בעיה, לוקח זמן לטפל בדברים, אי אפשר לטפל בכל הדברים במחי יד.

מאיר שפיגלר: הזמן הזה הוא בכל זאת כרגע לעניות דעתנו נסבל, למרות שמבחינתם מדובר במצוקה מ-93.

מאיר שפיגלר: כמו שאתה יודע, הרשות הארצית לשירותי דת הוקמה רק ב-5.6.2005, אנחנו נמצאים קצת יותר משנה אחרי הקמתה.

ראובן ריבלין: אבל היא באה במקום משרד הדתות, הרי לא הקימו אותה יש מאין.

ראובן ריבלין: רצו להפריד ולהבדיל ולתת למישהו משרה או כוח פוליטי אבל לא מעבר לזה.

צבי הנדל: הוא הולך ל-9 חודשים לכלא , מסכן, אל תזכיר אותו עכשיו, די.

ראובן ריבלין: חס וחלילה.

ראובן ריבלין: אבל אני רק שואל, הרי לא היה לפני כן איזשהו תוהו ובוהו, היה גם לפני כן מוסד שטיפל בנושא.

ראובן ריבלין: לאחר שביטלו את משרד הדתות עבר העניין לרשות שאתה הקמת ב-2005.

ראובן ריבלין: אבל לא היה בראשית ברא אלוהים את המחלקה, היו לפני כן דברים.

ראובן ריבלין: כל הדברים האלה הם תמוהים.

ראובן ריבלין: יכול להיות שעד היום לא היה בסדר, ומתחיל להיות סדר, אבל מאוד תמוהים.

צבי הנדל: 12 הרבנים מקבלים משכורת מלאה?

מאיר שפיגלר: לא.

מאיר שפיגלר: אני בא ואומר שוב, בדקנו תלושי שכר של 2005.

צבי הנדל: כולם מקבלים 3,000 ומשהו?

מאיר שפיגלר: כן, אני לא יודע כמה.

מאיר שפיגלר: אני לא זוכר את השמות.

צבי הנדל: אתה מעביר מאה אחוז?

מאיר שפיגלר: כן, חד וחלק.

צבי הנדל: והטענה פה שהם מקבלים 50 אחוז בערך?

מאיר שפיגלר: יש טענות שאנחנו בודקים אותן, אגב, רוב הטענות הן בעניין הנלווים.

מאיר שפיגלר: כנראה שהשכר הבסיסי מועבר בצורה נאותה אבל הנלווים – אחזקת רכב על פי הוראת התקשי"ר, הוצאות נלוות נוספות, שעות נוספות, ביגוד, הבראה, מענק יובל, אנחנו בודקים את זה, הם יקבלו בדיוק את מה שמגיע להם.

צבי הנדל: יכול להיות ש-3500 בלי הנלווים זה הגיוני, שזה השכר?

מאיר שפיגלר: אני אגיד לך מה הגיוני, אנחנו מעבירים עלות מעביד 7,295 שקל לחודש.

ראובן ריבלין: מה שמר שפיגלר אומר כרגע זה שהם מעבירים למוסדות המשלמים, זאת אומרת המועצות הדתיות המקומיות את הכסף, ירצו יאכלו, ירצו יחלקו, ירצו לא יחלקו.

ראובן ריבלין: הם לא עושים את החשבון, הם לא רואים אם הכסף הגיע ליעדו.

אברהם מיכאלי: השאלה אם יש עוד רבנים לא מהאתיופים שגם חיים בתנאים האלה ושותקים?

קייס: אוי ואבוי, מה פתאום.

ראובן ריבלין: מה אתה מדבר, הוא אומר בצורה מפורשת.

ראובן ריבלין: אנחנו מעבירים 7000 פר בעל תפקיד.

ראובן ריבלין: אבל הם לצערנו הרב מקבלים רק מה שהם מקבלים, זה דבר שהוא די תמוה כי הוא לא קיים לגבי מקומות אחרים.

צבי הנדל: השאלה אם החסר הזה זה בגלל הבעיות שהיו במועצות הדתיות וגם אחרים לא קיבלו, או בלי קשר.

ראובן ריבלין: יכול להיות שהרב מיכאל אומר: תיתנו לי את המשכורת שלי כרב, אומרים לו שהוא לא רב.

ראובן ריבלין: ואז הוא אומר, הנה, כתוב פה שהוסמכתי לרב.

ראובן ריבלין: אז אני לא מדבר על כך ששני הרבנים הראשיים נתנו לו, כשיר לכהן כרב ולשמש רועה לבני העדה האתיופית.

ראובן ריבלין: את זה יש לו פה, יש לו פה אישור מפורש לקיים נישואין, ואומרים היועצים המשפטיים, זה לא אישור.

יוסי ביילין: אבל למה?

מאיר שפיגלר: זה פשוט לא נכון.

ראובן ריבלין: מה שאני אומר זה לא נכון?

ראובן ריבלין: הוא אמר לי.

ראובן ריבלין: אני גואל עולם, אני מצטט דברים בשם אומרם.

ראובן ריבלין: הוא אמר לי.

מאיר שפיגלר: תופתעו לשמוע שהמועצות הדתיות קיבלו הוראה להעביר להם ללא קשר כרגע לתעודות, כל עוד אנחנו יודעים שהם משמשים כרבנים, את השכר של רבנים לכל דבר ועניין כולל הוותק שצברו עד אז.

מאיר שפיגלר: אני רוצה ברשותכם –

יוסי ביילין: מה לא נכון?

יוסי ביילין: היועץ המשפטי של הרבנות אמר שלמרות המסמך הזה - - -

מאיר שפיגלר: הם מקבלים במלוא מובן המילה שכר של רבני שכונות –

יוסי ביילין: אבל למה היועץ המשפטי לרבנות אומר שלמרות שיש כזה נייר - -

מאיר שפיגלר: זה לגבי נושא רישום נישואים.

מאיר שפיגלר: יש תוספת שמקבלים רבני שכונות מתוקף היותם עושים במלאכה של רישום נישואין.

מאיר שפיגלר: לגבי הנושא של רישום נישואים, הם חייבים לקבל הסמכה של הצד ההלכתי, זה לא נוגע אלינו אל הרשות הארצית, אנחנו רשות מנהלית, לא הלכתית וגם זה ראוי שכולם ידעו.

מאיר שפיגלר: מי שצריך להעניק להם את ההסמכה לכך אלה הרבנים הראשיים ברבנות ישראל.

ראובן ריבלין: האישור של הרב אשאש כרב ירושלים, שהוסמך על ידי הרבנים הראשיים מקנה לו את הכשירות - -

מאיר שפיגלר: אני אענה לך.

מאיר שפיגלר: אנחנו כפופים לרבנות הראשית לישראל.

מאיר שפיגלר: ברגע שהיא נותנת את ההסמכה של רושמי נישואין היא כשרה מבחינתנו לכל דבר ועניין.

מאיר שפיגלר: ברגע שהם קיבלו הסמכה של רב שקיבל את אישור הרבנים הראשיים – יבקשו גם את האישור של הרבנים הראשיים ולא תהיה עם זה שום בעיה.

שלמה מולה: היה רב משיא אנשים, ברגע שהתחיל לכתוב מכתב לרבנות נגדם, פתאום התנכלו לו, פתאום הניירות שלו לא כשרים.

מאיר שפיגלר: הרבנים הראשיים לא הסמיכו אף אחד אבל יש סיכום שנאמר לפניי, אני רק רוצה לחזק אותו, עם הרב עמאר ונציגו לעניין זה הרב יגאל קריספל שבעתיד הקרוב מאוד יוכשרו על ידי הרבנים הראשיים 4 רבנים מקרב בני הקהילה האתיופית - -

דוד יאסו: מה שהוא אומר זה משמעותי, בואו נשמע.

דוד יאסו: עד היום כשחיתנתם זה לא היה תופס, בואו נשמע מה הוא אומר.

מאיר שפיגלר: אתם מפריעים כל הזמן.

מאיר שפיגלר: אדבר גם על הסיפור של מה שטענתם.

מאיר שפיגלר: סוכם עם הרב עמאר שבעתיד הקרוב מאוד, אני מקווה שזה עתיד של ימים ולא שבועות, יוסמכו 4 רבנים כרושמי נישואים, מהרבנים הקיימים, שלטובת העניין יהיו ממוקמים מבחינה גיאוגרפית במענה לצורכי פילוג האוכלוסין.

מאיר שפיגלר: חוץ מזה סוכם עם הרב עמאר שיעשה כעת מאמץ להכשיר רבנים נוספים מקרב רבני הקהילה האתיופית שיוכלו לתת מענה גם לסוגיה מההיבט ההלכתי, בכלל לא נוגע אלינו אבל אנחנו עוזרים בנושא הזה, בהיבט ההלכתי, לכל מה שקשור להכרה ביהדותם של הזוגות מקרב הקהילה שמבקשים שלהתחתן במדינת ישראל.

מאיר שפיגלר: נכון להיום, היחידי שהוסמך על ידי הרבנים הראשיים לעסוק בסוגיה הזאת זה רק הרב הדנה.

מאיר שפיגלר: וגם בהקשר הזה אני רוצה לומר לכל המסובים סביב השולחן הזה, נכון, ישנם רבני ערים שמסרבים בתוקף לפתוח תיקי נישואים לבני הקהילה האתיופית.

מאיר שפיגלר: אבל - - -

יוסי ביילין: זה כמעט כולם.

מאיר שפיגלר: לא נכון.

מאיר שפיגלר: בפ"ת היה משהו אקוטי.

אברהם שי: גם באשדוד.

מאיר שפיגלר: גם בסוגיה הזאת טיפלתי אישית בזוג שביקש להתחתן בפתח תקווה ופתחו לו תיק נישואין שם למרות ששנים על שנים לא פתחו.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה, היה זוג שרצה להתחתן והייתה בעיה בהכרת יהדותם.

מאיר שפיגלר: התערבתי בעזרת בתי הדין המיוחדים לגיור, ומצאנו פתרון עם הרב הדנה והזוג התחתן ביום חמישי באותו שבוע.

מאיר שפיגלר: אי אפשר לבוא ולהגיד שזה לא נכון.

מאיר שפיגלר: לגבי סיפור הרב הדנה, המצב העובדתי נכון – הטענה נכונה.

מאיר שפיגלר: זה בלתי סביר, והרב הדנה יודע, שבכל מדינת ישראל יהיה רק בן-אדם אחד, שיהיה בריא ויאריך ימים, ואם הוא יוצא לחופש, לפעמים הוא לא בנמצא – שיטפל בכל הקהילה שמונה 105 אלף תושבים.

מאיר שפיגלר: דיברנו עם הרבנים הראשיים.

מאיר שפיגלר: קבעתי מיום שני ליום שלישי בשבוע פגישה לנציגים של הקייסים והרבנים, פגישה עם הרבנים הראשיים כפי שהרבנים והקייסים רצו, אבל הקייסים והרבנים ביטלו, לדעתי בצורה לא הגונה את הפגישה ולא הופיעו בה.

מאיר שפיגלר: לא היה דבר אחד שהם פנו בעניינו ולא קיבלו מענה מהרשות הארצית לשירותי דת.

מאיר שפיגלר: עם כל הכבוד לזה שישנה המשכיות ממסדית מנהלית, אני לא יכול לדבר על העבר הרחוק, דברים לא היו בסדר, אנחנו אומרים את זה בריש גלי, אנחנו מנסים לתקן את רוב הדברים היום.

מאיר שפיגלר: יש אפשרות לנבור בהיסטוריה אבל אנחנו רוצים להתמקד בהווה ובעתיד.

מאיר שפיגלר: כך אנחנו פועלים וכך נמשיך לפעול.

ראובן ריבלין: מר שפיגלר, שמענו את דבריך ברמה, כי אתה אפילו טרחת לומר אותם בקול רם.

ראובן ריבלין: אני יש לי תכונה שכשאני מדבר בקול רם אני לא תמיד בטוח במה שאני אומר, זה אני, לא אתה חלילה.

ראובן ריבלין: כשאני מדבר בקול רם אני יודע שאני כנראה גם לא כל כך צודק.

ראובן ריבלין: לפי התיאור שהצגת פה, ב-7-8 שנים האחרונות יש מעילה בכספי המדינה במיליונים.

ראובן ריבלין: אין פה עניין לצפות פני עתיד ולראות איך מסדירים בעתיד.

ראובן ריבלין: אני חושב שמבחינה מנהלית- ממלכתית חובתנו לראות לאן הכסף הלך.

ראובן ריבלין: יש מעילה, כי אם האנשים יוכלו לומר: יצאנו מהעניין בלי לתת את הדין, הם יכולים גם בעתיד לעשות דברים כאלה.

ראובן ריבלין: אז בלי קשר עם העדה האתיופית, ונדמה לי שזה מאוד מיוחד למצב שבו אנשים לא היו יכולים כנראה לזעוק בצורה מתאימה – כי אם אשתי לא היתה מקבלת משכורת 7 שנים אחרי הסתלקותי, לא היה לה מקום אחר לקבל את הכסף, היא לא הייתה הולכת לעדה כי אצלנו בעדה לא יתנו לה, היא הייתה רצה ומקבלת את הכסף מהמוסדות מהם מגיע לה בתור שארת בשרי.

ראובן ריבלין: עכשיו אני שואל, פה אתה מדבר על סכומים של מיליוני שקלים שלא הגיעו ליעדם.

ראובן ריבלין: האם אתה מתכוון היום, כאשר אתה מחזיק בהגה ואחראי על כל הממסד הזה, לתקן את הדבר בצורה כזו שלא יהיו עוד תקלות.

ראובן ריבלין: דבר השלישי, מי המעסיק של האנשים האלה?

ראובן ריבלין: האם זה הרבנות?

ראובן ריבלין: האם זה המועצות המקומיות או המשרד שאתה עומד בראשו היום?

ראובן ריבלין: זאת שאלה רצינית ביותר.

ראובן ריבלין: האנשים האלה צריכים לדעת, בלי להתחשב כרגע בנושא האחר.

ראובן ריבלין: אני מבין את הדילמה שקיימת כאן, שמנסים לכסות אותה והיא השאלה המרכזית והעיקרית לגבי מעמדם של אחינו העולים בתוך העם היהודי.

ראובן ריבלין: זה דבר שאני בטוח שאתה לא יכול לתת לו מענה וזה גם לא תפקידך.

ראובן ריבלין: יחד עם זה, אני לא מציע לטאטא את זה מתחת לשטיח אפילו אם הדברים מתבקשים כי כבר מדובר באנשים שהגיעו לפני 25 שנה, אני מכיר אותם.

ראובן ריבלין: אחינו העולים מאתיופיה הם יותר צברים מהצברים כי הרבה מהצברים נולדו ב-25 השנה האחרונות והם נמצאים פה כבר יותר זמן.

ראובן ריבלין: צריך להביא אחת ולתמיד את הבעיה לכלל פתרון.

ראובן ריבלין: כאשר יש יהודי שעולה ממקום אחר, ועולה לפי חוק השבות, שהוא חוק אזרחי, הוא לא עולה כי הוא יהודי על פי ההלכה אלא על פי חוק האזרחות.

ראובן ריבלין: בעליל, מבחינת הסטטוס היהודי הוא לא יהודי, הוא למשל בן לאם לא יהודיה.

ראובן ריבלין: יש פה טרגדיות גדולות והדברים האלה הם דברים שגם מבחינת

ראובן ריבלין: כם צריכים לבוא לידי קביעה.

ראובן ריבלין: ראיתי שיש חלק שלוקחים גיור לחומרא.

ראובן ריבלין: אלה דברים שלא נוכל לפתור פה.

ראובן ריבלין: שום חוק במדינה לא יכול לומר מיהו יהודי.

ראובן ריבלין: החוק יכול לומר מיהו אזרח ישראלי, מי רשאי לעלות לפי חוק השבות.

ראובן ריבלין: פעמים רבות היו לי ויכוחים עם קהילות אחרות, חבר הכנסת ביילין ואני היינו מופיעים אצלם לבקרים, והוא היה אומר, מה אתה רוצה להגיד לי שהנכד שלי לא יהודי, כאשר הכלה לא יהודייה.

ראובן ריבלין: אמרתי: אתה איש נהדר, הנכד שלך נהדר, אבל לצערי הרב למרות שאתה בקהילתך נחשב יהודי, מבחינת הסטטוס היהודי אתה לא יהודי, וזאת שאלה מרכזית ביותר כי יש פה יהודים שלפני שחלמנו, אתם נמצאים שם מאז עשרת השבטים, אנחנו באנו אולי מעזרא ונחמיה.

ראובן ריבלין: אולי ביילין ואני בכלל הסבתא של הסבתא שלנו לא יהודייה, מי יודע?

ראובן ריבלין: אני אומר לכם רבותי, כולנו ערב רב.

ראובן ריבלין: אל תצפו שהכנסת תוכל לפתור את זה.

ראובן ריבלין: הממסד הקובע – אולי פעם תהיה הפרדה בין דת ולמדינה, כאשר נהיה עם ככל העמים ולבטח נשב בארצנו ולא תהיה שאלה מוסרית אם מותר או לא לשבת פה.

ראובן ריבלין: אלה שאלות שלא תמצאו פה פתרון.

ראובן ריבלין: אבל לגבינו הם אזרחי ישראל.

ראובן ריבלין: אפשר בכלל להעלות על הדעת שדברים כאלה ילכו בצורה של קלות בלתי נסבלת – שולחים את הכסף, ירצו יאכלו לא ירצו לא יאכלו.

מיכאל נודלמן: לכן יש פה שני אנשים שיש קשר ישיר למשכורת.

מיכאל נודלמן: תמר פלדמן, נציגת האגודה לזכויות האזרח, בבקשה.

תמר פלדמן: אנחנו מלווים את הרבנים והקייסים האתיופיים כבר זמן לא מבוטל, המצב הזה מאוד מתסכל.

תמר פלדמן: נראה שכל הצדדים מסכימים שנעשה עוול, שיש אפליה וצריך לטפל בבעיה אבל בינתיים כלום לא מתקדם.

תמר פלדמן: שמחתי לשמוע מעורך דין שפיגלר שיש נכונות להזיז דברים וגם לשלם את הפרשי השכר בצורה רטרואקטיבית, אבל בינתיים לא נעשה דבר.

תמר פלדמן: תלושי המשכורת גם מ-2006, מהחודשים האחרונים מראים שהרבנים האתיופיים עדיין לא מקבלים את כל תוספות השכר שרבנים רגילים מן השורה צריכים לקבל לפי ההסכם הקיבוצי.

תמר פלדמן: תלושי שכר של רבנים אתיופיים מול אחרים – הפערים ברורים לעין.

תמר פלדמן: יש תוספות שכר בתלוש כזה ולא אצל האתיופים.

תמר פלדמן: מעבר לזה, עורך דין שפיגלר ציין שהמשרד מתקצב את הרבנים והקייסים האתיופיים ב-7,295 ₪ עלות מעביד – שהיא נמוכה יותר מעלות מעביד של כל רב רגיל.

תמר פלדמן: כבר כאן רואים איזשהו פער.

תמר פלדמן: אנחנו באגודה לא יכולים להתחקות אחר הבעיות התקציביות מאיפה הן נובעות ואיפה נעלמים הכספים וכו'.

ראובן ריבלין: מה מקבל רב רגיל?

תמר פלדמן: לפי החישוב שלנו וזה חישוב מאוד ראשוני, מדובר בערך ב-8,500 שקלים עלות מעביד.

תמר פלדמן: אני לא רוצה שניצמד למספר אבל יש פער של לפחות 1,000 שקלים בעלות מעביד בין רב רגיל לרב אתיופי, שלא לדבר על שכר הקייסים שבמקרים רבים נמוך יותר משכר הרבנים האתיופים וזאת בניגוד מוחלט להחלטת הממשלה מ-93.

תמר פלדמן: במכתבים חוזרים מעורך דין שפיגלר וגם ממר אריאל קטן, כולם מבקשים שוב ושוב מהמועצות הדתיות להעביר את הכספים.

תמר פלדמן: התוצאה היא תוצאה מפלה.

תמר פלדמן: אפשר לשאול איפה הולכים הכספים לאיבוד במועצות הדתיות, האם הרבנים האתיופיים מתוקצבים כמו שצריך ברמת הרשויות או של משרד האוצר.

תמר פלדמן: אנחנו לא יודעים בדיוק להיכן הולך הכסף ולמה ניתן התקצוב הזה, או למה מתוקצבים הרבנים - החלטת הממשלה הרי קבעה שהקייסים יתוקצבו כמו הרבנים, כי הם קיבלו את ההסמכה מהרבנות.

תמר פלדמן: המטרה היא כמובן להשוות את התנאים של הקייסים לרבנים כלומר להעלות את הרף ולא להוריד.

תמר פלדמן: אך התוצאה היא הורדת הרף גם עבור הרבנים וגם עבור הקייסים וזה לא נפתר.

תמר פלדמן: מדובר פה על אפליה נמשכת של מעל 10 שנים.

תמר פלדמן: מאז שאנחנו מלווים את הרבנים כמעט שנה, כתבנו מכתבים, חזרנו וביקשנו, היו פגישות, ישיבות, מכתבים.

תמר פלדמן: כל הצדדים מראים נכונות ואין תוצאות.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: יעקב מועלם סגן הממונה על השכר, בבקשה.

יעקב מועלם: יש בעיות קשות מאוד, אי סדרים כספיים חמורים בנושא שכר, בכלל בכל הנושא של מועצות דתיות ואנשי הדת.

יעקב מועלם: אוכלוסיות חלשות בכלל לא מקבלות את המגיע להן.

יעקב מועלם: יש קבוצות עובדים – לאו דווקא אלה – זה סימפטום, הם קבוצה חלשה, ככה הם נתפסים והם לא מקבלים את מה שמגיע להם אבל קבוצות אחרות לא מקבלות פנסיה, תשלומים.

ראובן ריבלין: אבל אתה יוצא מתוך הנחה שהכספים מועברים והם לא מקבלים?

ראובן ריבלין: האם המדינה משלמת וזה לא מגיע ליעד?

ראובן ריבלין: או שהמדינה לא משלמת, אני לא מבין מה זה לא מקבלים.

יעקב מועלם: אני מדבר על אי סדרים בכל הרמות, בתקינה, אלפי עובדים יותר ממה שמתוכננים.

יעקב מועלם: אנשים שמעבירים להם שכר, השכר לא מגיע.

יעקב מועלם: ערכנו בדיקות – להעביר לאנשים את השכר, העברנו ב-2003 כספים, הכספים לא הגיעו.

יעקב מועלם: מדובר במצב שאתה בא לטפל בזה ואתה רואה שהמצב קטסטרופה, כמעט אין מי לעבוד.

יעקב מועלם: אני חייב להגיד לזכות מאיר שפיגלר שהוא הרים את הכפפה.

יעקב מועלם: הייתי מקבל מכתבים, לא הייתי מקבל נתונים.

יעקב מועלם: אין מידע, אין עם מי לעבוד, כלום.

יעקב מועלם: אני לא יודע אם מישהו מכיר את זה אבל זה במצב קטסטרופלי מבחינתנו.

מיכאל נודלמן: למשטרה צריך ללכת במקרים כאלה.

יעקב מועלם: הבעיה היא שזה כל כך גורף.

יעקב מועלם: היו חודשים שלמים שמועצות דתיות לא קיבלו שכר.

יעקב מועלם: זה היה בבג"ץ.

יעקב מועלם: זה מקרו, מצב של מקרו.

יעקב מועלם: אי סדרים.

יעקב מועלם: אני מדבר בצד המנהלי, לא בצד ההלכתי.

יעקב מועלם: המצב במיוחד לא טוב במקרה של המועצות הדתיות עצמן, לא המשרתים בקודש.

ראובן ריבלין: יכול להיות שבמערכת מעבירים כסף בלי שיש רשימה של אנשים שאליהם מיועד הכסף?

ראובן ריבלין: מעבירים תקציב למועצה סתם?

ראובן ריבלין: אני לא מבין, הרי במשכורות זה תקציב קשיח.

ראובן ריבלין: זה לא תקציב של ירצו יאכלו, ירצו לא יאכלו.

ראובן ריבלין: הרי אתם מעבירים – הממשלה, לא אתה – אתה קובע רמת השכר.

ראובן ריבלין: אבל הממשלה מעבירה כסף למוסד כאשר התקציב קשיח למטרת משכורת, על פי שמות, תקנים לא שאומרים: אנחנו נותנים לך כך וכך.

ראובן ריבלין: אתה אומר במאקרו.

יעקב מועלם: המועצות הדתיות הם גופים סטטוטוריים עצמאיים.

יעקב מועלם: יש להם סמכויות, הם לא עובדי מדינה.

יעקב מועלם: הם מעסיקים עובדים בעצמם ויש להם מעמד על פי חוק שמסדיר להם את התנאים.

יעקב מועלם: לכן גם לרשות לענייני דתות יש בעיית מעמד כלפיהם והם לא יכולים לכפות עליהם דברים.

יעקב מועלם: אחזור מהמאקרו חזרה למיקרו – יש בעיה, מינינו רואה חשבון לראות לאן הלכו הכספים.

יעקב מועלם: צריך לעשות סדר ברמת המקרו.

יעקב מועלם: אני מניח שאם הנושא יגיע לחקיקה, חלק מהדברים אנחנו גם רוצים שיהיו בחוק ההסדרים הבא, אולי נצליח לעשות שם משהו.

יעקב מועלם: אבל אלה בעיות קשות מאוד.

יעקב מועלם: ניכנס חזרה לנושא – עד שאין עם מי לעבוד בנושא מנהל שירותי דת, קשה מאוד לעשות משהו.

יעקב מועלם: כשיש מנהל שירותי דת שמרים את הכפפה ורוצה לעשות סדר ועושה סדר בכל הרמות, לא רק בקרב אנשי הדת האתיופיים – אז אנחנו עובדים איתו בשיתוף פעולה ומנסים לסייע ככל יכולתנו כדי שהדברים יזוזו.

יעקב מועלם: בנושא האתיופים, בשנים שהם עלו הייתה החלטת ממשלה לתת מעמד ושכר של רבני שכונה לאנשי הדת האתיופיים למרות שלא עברו הסמכה ולימודים של הרבנות.

יעקב מועלם: בעיה אחת הייתה בהמשך עם הזמן שלא העבירו את הכספים.

יעקב מועלם: הבעיה השנייה ואני רואה אותה כיותר חמורה מבחינתנו שרבנים שעברו הסמכה של רבנות לא קיבלו מעמד כמו כל רב.

יעקב מועלם: מה זאת אומרת?

יעקב מועלם: עצם זה שיש תקציב נפרד, עצם זה שיש תקנים נפרדים, מנציח לטווח הארוך את ההפרדה.

יעקב מועלם: מצד שני לא יכולנו להימנע מזה.

יעקב מועלם: ערכנו ישיבות אצל שפיגלר בנושא הזה לאחרונה, לפני כמה חודשים.

יעקב מועלם: לא יכולנו להימנע מזה אמרנו: אם נפסיק את התקנים לא יתנו להם את הכסף כי המועצות הדתיות, מסיבות של אפליה, לא רוצות לקלוט רבנים אתיופיים במועצות, אם אין תקנים נפרדים ותקציב מלא וכו'.

יעקב מועלם: ושוב, תקציב המועצות הדתיות הוא לא מלא, המדינה מעבירה 40%, רק התקציב של האתיופים הוא מלא.

יעקב מועלם: זה מצב מאוד חמור.

ראובן ריבלין: זאת אומרת זה כסף צבוע, אשכרה.

ראובן ריבלין: אז המצב הוא פי אלף יותר חמור.

אברהם מיכאלי: מישהו השתמש בכסף שלהם.

יעקב מועלם: חלק מרכזי מהנושא יהיה במסגרת תוכניות הבראה.

יעקב מועלם: במסגרת זו דורשים מהמועצות לעמוד בסטנדרטים מנהליים, כספיים, ויש גם נושא של קליטת רבנים אתיופיים, ואם נראה את הקייסים כמשהו זמני או קבוע, ומה שחשוב לראות זה את ההשתלבות ארוכת הטווח של רבנים אתיופים שעברו הסמכה.

יעקב מועלם: דבר נוסף שראינו כבעיה, בהסמכה שהם עוברים כתוב: רועה לקהילה האתיופית.

יעקב מועלם: לא כתוב שעבר הסכמה כרב - - -

שלמה מולה: הם יכולים להיות רק רבנים לאתיופים.

יעקב מועלם: אני רואה בזה בעיה – דיברנו על זה עם היועצים המשפטיים של הרבנות, הם צריכים לדעתנו לתקן המסמכים.

יעקב מועלם: אם עברו הסמכה, אז הסמכה כרב וזה מה שצריך להיות כתוב.

מיכאל נודלמן: אני רוצה להבין איך מעבירים כסף מהמדינה לאיזה מוסד, ואיך הכסף לא מגיע במלואו לכתובת הנכונה.

מיכאל נודלמן: .

יעקב מועלם: אנחנו נשתף פעולה באופן מלא עם הרשות לענייני דתות.

יעקב מועלם: אנחנו רואים בה גורם חיובי שעושה את הפעולות הנכונות, אני חושב שגם אגף תקציבים משתף פעולה, כפי שמאיר אמר שהם העבירו תקציב מיוחד לתשלום.

יעקב מועלם: גם הופיעו בסיכומי דיון איתנו, שיש חובה להעביר תשלומים, כולל רטרואקטיבית.

יעקב מועלם: שוב, שימו לב שהמדינה לא מחויבת בזה כי היא בעצם העבירה את הכספים אבל לא העבירו אותם לאנשים.

מיכאל נודלמן: אי אפשר להעביר כסף שמית?

מיכאל נודלמן: אתם מעבירים כסף שמית?

יעקב מועלם: מאיר יתייחס להעברת הכספים במפורט.

יעקב מועלם: אנחנו מעבירים את זה לרשות לענייני דתות, לדעתי זה שמית.

יוסי ביילין: זה מחייב פתיחת חקירה, זה לא החלטה פוליטית שלנו, זה דבר נורא.

יעקב מועלם: אני חושב שיש אי סדרים מאוד חמורים ברמה שלא ראיתי בשום מקום, מאוד חמור.

יעקב מועלם: הבעיה שזה שנים וזה תרבות, וזה נעשה מקום המדינה ועד היום.

יוסי ביילין: כל התביעה שלנו הייתה להפוך למחלקה בעיריות אבל הם לא הסכימו כי המועצות הדתיות הן גורם אוטונומי עם 40% מינויים של שר הדתות ו-40% של העירייה וכל הסיפור הזה, והם רצו לשמור על האוטונומיה שלהם, כנראה בין השאר בשביל דברים מהסוג הזה.

יעקב מועלם: היו שתי סיבות שאנשים לא קיבלו את השכר, סיבה אחת שהיה עודף העסקה של אנשים, הדבר השני, מעבר לתקנים שהיו, יש למעשה 55 תקנים שהעבירו בעבר כסף, יש 71 בפועל אבל היו פחות תקנים.

הרב ראובן-טל יאסו: העבירו על 50 או 51 בלבד.

יעקב מועלם: זו סיבה אחת שבעבר לא קיבלו כספים שזה אפשר להגיד שהמדינה יכולה לקחת על זה אחריות, חלק שני – הכספים שהעבירו, לא הגיעו.

יעקב מועלם: בכל מקרה המדינה לוקחת על עצמה לשלם להם את הכל.

הרב מיכאל מקונן מהרט: חבל שיעקב זרק כדור ויצא.

ראובן ריבלין: הבנו הכל, תאמין לי.

הרב מיכאל מקונן מהרט: בגלל שאני במאבק יצאתי כל כך גזל כבד בארץ ישראל, במדינה מתוקנת, שעושים עוול לקייסים מכובדים ורבנים.

הרב מיכאל מקונן מהרט: הסמיכו אותנו לפני 11 שנה, התעודות האלה, 17 רבנים אנחנו בקבוצה.

הרב מיכאל מקונן מהרט: אם אומרים בגלל שאני הרב מיכאל והרב ישי יצאנו למאבק הזה כי גילינו 50 מיליון שקל גוזלים מהילדים שלנו, יצאנו למאבק, הוציאו אותנו מהרשימה של הרבנים – תדעו שפה יש עוול כבד.

הרב מיכאל מקונן מהרט: לא נשתוק ולא נקבל את ההשפלה.

הרב מיכאל מקונן מהרט: יש לי עדים בשולחן הזה, אנשים מכובדים, נשים מכובדות, הוא אמר: אין לו תעודות.

הרב מיכאל מקונן מהרט: התעודות הן מדברות בעד עצמן.

הרב מיכאל מקונן מהרט: הרבנות הראשית, הרב כשר, הרב משאש של ירושלים, הרב בית דין – בהסכם הרבנות הראשית כותבת מכתב למכון מאיר, לכבוד מכון מאיר, קבוצה נפרדת לרבנות הראשית, הרבנות היא כשרה.

הרב מיכאל מקונן מהרט: לא מכון מאיר, הרבנות אומרת הקבוצה מכובדת, 15 רבנים צעירים הכשירה אותנו, הנה המכתב.

הרב מיכאל מקונן מהרט: הבן-אדם הזה צריך לעמוד לדין, הוא משקר, שולל את הכבוד של בן-אדם (מדבר על אולמן).

הרב מיכאל מקונן מהרט: מעולם לא חשבנו שאנשים שגדלנו בחיקם, בתור ילד קטן גדלתי בישיבה, קיבלתי תעודת הסמכה, קיבלתי תעודות במעמד מכובד עם השר שטרית, מכיוון שהוא חילוני מזלזלים בו.

ראובן ריבלין: הרב מיכאל, הבנו את הבעיה שלך בשם העדה, תן לנו לעזור לך.

מיכאל נודלמן: אנחנו מדברים על משכורת.

הרב מיכאל מקונן מהרט: אומרים: אתם קייסים, לא עברתם דרך הרבנות, הורידו אותם.

הרב מיכאל מקונן מהרט: 2,500 שנה חיתנו, איך מחתנים איך חיתנו אותנו, עכשיו לקחו להם את כל הכבוד.

הרב מיכאל מקונן מהרט: אחרי שלקחו להם, פגעו בהם פגיעה קשה בקייסים המבוגרים, ששלחו הילדים שלהם, אולי גם נחתן – הלכנו ללמוד, ועכשיו מורידים אותנו, משפילים אותנו.

מיכאל נודלמן: אתה רוצה להגיד שאתה רב?

מיכאל נודלמן: אני מסכים שאתה רב מוסמך וכל הדברים.

מיכאל נודלמן: יש פה הרבה אנשים, אנחנו רוצים לפתור את הבעיה, אני רוצה להגיע להסכמה.

קייס אליאס סמאי: ציינו קודם את השכר שמקבלים 3500 שקל, אני רוצה לומר שיש גם כאלה שלא מקבלים את ה-3500 אפילו.

קייס אליאס סמאי: יש 55 קייסים אמנם אבל מקבלים את השכר רק 45 בערך.

קייס אליאס סמאי: כ-12 קייסים שהם 7-8 שנים, אנחנו, זה התיק שהעברנו.

קייס אליאס סמאי: ועדת העלייה שישבה ב-31 באוקטובר וגם העבירה את הרשימה, עם מר קטן ישבנו ודיברנו, 12 קייסים שהוסמכו על ידי הקייסים שמשרתים את הקהילה אבל את הפרנסה משיגים בדרך אחרת.

קייס אליאס סמאי: למעשה אני צריך לעבוד ביום, לפרנס את המשפחה בעבודות אחרות, ובערב אני משרת את הקהילה.

קייס אליאס סמאי: היות ואני נתקל בבעיה הזאת שאני לא יכול להמשיך לעבוד באופן סדיר כי אני משרת את הקהילה, כל שני וחמישי אני מוצא את עצמי עם מכתב פיטורים.

קייס אליאס סמאי: יש כ-12 מתוך 55 קייסים – שלא מקבלים כבר למעלה מ-7 שנים משכורת.

קייס אליאס סמאי: אני מבקש להכניס את הבעיה הזאת בוועדה על מנת לתקן את העוול.

יוסי ביילין: אתה לא עלית כקייס?

ראובן ריבלין: הוא קיבל הסמכה כאן על ידי הקייסים, הוא אמר את זה.

קייס אליאס סמאי: קיבלתי במסגרת העדה הסמכה לקייס.

קייס אליאס סמאי: אבי עליו השלום נפטר לפני שנתיים וחצי, היה קייס של ראשון לציון.

קייס אליאס סמאי: מיד אחרי שהוא נפטר קיבלתי את ההסמכה על ידי הקייסים המכובדים.

קייס אליאס סמאי: מאז אני לא מקבל – ואני בטוח שהשכר שלו מועבר למועצות ואף אחד לא יודע לאן הוא הולך ובוודאי שהוא לא מגיע לשום אדם וגם לא לי.

קייס אליאס סמאי: גם אחותי שסיימה עכשיו את השירות הצבאי, לא קיבלה שום קצבת שארים מזה.

קייס אליאס סמאי: מה שאני רוצה לומר הוא שיש כאן 12 קייסים שיש להם משפחה, ילדים, מצד שני צריכים לשרת הקהילה בצורה רוחנית ואין להם שכר.

דוד יאסו: מה שאני מקבל ביום-יום בפניות של הקייסים ושל הרבנים, זו בעיה מאוד קשה בשטח.

דוד יאסו: אני כיוצא של הקהילה ונמצא בקהילה – זה שלא מקובלים יוצר בעיה אקוטית.

דוד יאסו: היו פה ישיבות עם מאיר שפיגלר, כשציפי לבני הייתה שרת הקליטה, רק בעניין הקייסים והרבנים.

דוד יאסו: גם מה ששמעתי היום – יצאתי מאוד מבולבל, אני הולך להעביר את זה לשר.

דוד יאסו: אם כל הרבנים שעד היום חיתנו את הקהילה – אז כל המחותנים פסולים?

דוד יאסו: שהרבנים האלה 15 שנה מוסמכים ומחתנים.

דוד יאסו: מה שאמרת הוא שאם הרבנות באמת העבירה שעד היום היה סתם מסמך פיקטיבי אני אומר לכם - - -

ראובן ריבלין: אם אדם קידש אשתו אפילו בלי רב, והקידושים אמיתיים, היא מקודשת, תאמינו לי.

דוד יאסו: אני אומר לכם את זה בכאב אבל באמונה, אי אפשר לעבוד על הקהילה.

דוד יאסו: ב-28.1.96 אני חייל מ-84 בגדוד 890 של הצנחנים.

דוד יאסו: אני זוכר כל 3 חודשים תרמתי דם, לא ידעתי מעולם שזרקו את הדם שלי.

דוד יאסו: אבל ב-28.1.96 הובלתי הפגנה של יוצאי אתיופיה, זה היה הר געש.

דוד יאסו: זה בדיוק מה שיהיה עכשיו כפי שאני רואה.

דוד יאסו: אני אומר לכם את זה בכאב רב, אף פעם לא אמרתי ואני לא מתבטא על הדברים האלה אבל אחרי ששמעתי את הדברים, אני אוביל את זה.

דוד יאסו: יש פה סיטואציה מאוד לא טובה.

דוד יאסו: צריך לבדוק ולעשות בעניין הרבנות, בעניין מעמדם של הקייסים, וגם של הילדים כפי שהוא התבטא כרגע, זה אנחנו המובילים שלנו בעניין הדת.

דוד יאסו: אין עדר ללא רועה.

דוד יאסו: או שיגידו: אל תלמדו את הדת, אל תסמיכו אותם לשום דבר, שילמדו באוניברסיטה, שיתקדמו, יש פה אנשים מאוד מוצלחים, יש פה עורכי דין.

דוד יאסו: שלא ילמדו רבנות, הם משקיעים זמן, פתאום אומרים להם: אין.

ראובן ריבלין: אין יותר טובים מהצנחנים של 890, לא?

דוד יאסו: אני מסכים איתך.

הרב יוסף הדנה: כבוד היו"ר, קודם כל הדיון בעצמו זה מאוד חשוב שכל הבעיות עולות שוב ושוב.

הרב יוסף הדנה: אני בוועדה הזאת הרבה פעמים – גם כאשר חבר הכנסת צבי הנדל היה יושב ראש וגם קולט אביטל, גם לפני זה הרבה פעמים הייתי פה, כל הזמן צעקתי על העניין שגם ברישום הנישואין, למה לא מתחתנים בכל מקום, ולמה יש התעלמות לגמרי בכל מקום, וגם במשרד הדתות עברו הרבה שרים, הרבה מנכלים, היו דיונים, למעשה כמעט שום דבר לא נעשה.

הרב יוסף הדנה: שירותי דת – לא התייחסו בעניין של העדה.

הרב יוסף הדנה: אני כל הזמן כתבתי מכתבים, נפגשתי עם השרים, כל שר שהיה במשרד הדתות – פגשתי, העליתי את הנושא, עשיתי הכל.

הרב יוסף הדנה: עכשיו, בנושא של רישום נישואין, כאן חברי הרב ראובן דיבר שצריך לבטל את המשרד וכו'.

הרב יוסף הדנה: כאשר התחלתי לעבוד ברישום נישואין, כשקיבלתי, כמעט בכל הארץ לא היו מסכימים לפתוח תיק.

הרב יוסף הדנה: כפתרון זמני הרבנות הראשית הסמיכה אותי – ברוך השם ריכזתי את הכל וכמה שאפשר להקל על הזוגות, ועשינו, גם הרבנים עצמם כשהתחילו, עודדתי, נתתי את הגיבוי, ואיך שהם התחילו בפעם הראשונה, במועצות הדתיות אפילו תיקים לא נתנו, שום התייחסות לא הייתה.

הרב יוסף הדנה: אפילו תיקים לקחו ממני.

מיכאל נודלמן: זה אחרי בג"ץ או לפני?

הרב יוסף הדנה: גם לפני וגם אחרי.

הרב יוסף הדנה: כל הזמן זעקתי במקום הזה, כל השנים היו החלטות טובות, חשובות, אבל למעשה שום דבר לא נעשה.

הרב יוסף הדנה: אם אני רוצה לקצר, היום המצב הרבה יותר טוב, בגלל שאני התחלתי את זה, אני מכיר איזה מצב התחלתי.

הרב יוסף הדנה: היום לפחות פותחים תיק כמעט בכל הארץ, יש מקומות עדיין שאינם פותחים תיק, יש מקומות שאינם מוכנים לחתום ומוכנים לפתוח תיק ואינם מוכנים לחתום, אבל לשמחתי, אחרי שהמשרד הזה התפרק ועכשיו הרשות הארצית מתחילה – לקחה על עצמה לטפל, עו"ד שפיגלר, כפי שתיאר את המצב, והרבנים שהיו בקשר איתו, רואים לפחות רצון טוב, הוא משקיע זמן, כבר מתקדמים הרבה דברים, אבל לצערי הרב הדברים לא נעשים מהיום למחר וזה קצת לוקח זמן.

שלמה מולה: אבל הרב הדנה, כל המצב הזה מוביל אותנו בסופו של דבר לעדה נפרדת.

שלמה מולה: אתה יודע את זה 30 שנה, המצב הנומינלי הזה מוביל אותנו לא להיות באינטגרציה.

שלמה מולה: איפה נשמע דבר כזה באוניברסיטה שאדם מקבל תעודה רפואית לאתיופים בלבד – איפה נשמע דבר כזה?

שלמה מולה: אתם לא קולטים את הבעיה.

הרב יוסף הדנה: שלמה תשמע, נאבקתי כל השנים, אני רואה התקדמות גדולה מאוד אבל עדיין קשה.

הרב יוסף הדנה: עדיין קשה.

הרב יוסף הדנה: היום יש התייחסות רצינית מאוד, אני מאוד מקווה – איש האוצר וכולם – יתנו את היד לכל התוכנית, כל מה שהרשות הארצית עשתה, יצא לפועל ובעזרת השם אני מקווה בקרוב יוכלו להתחתן בכל מקום.

הרב יוסף הדנה: הרבנות הראשית מתגייסת בעניין הזה ואני מקווה, אני קודם כל שמח, הלחץ הזה מאוד חשוב.

הרב יוסף הדנה: המאמץ הזה היה צריך להיות לפני עשר ועשרים שנה וחבל שלא נעשה.

הרב יוסף הדנה: אבל אני מקווה שבעזרת השם, עו"ד מאיר שפיגלר לקח על עצמו את הטיפול והוא מוביל אותו ויש לו רצון עז בנושא הזה ואני מקווה שזה יפתור את הבעיה.

הרב יוסף הדנה: בסופו של דבר מה שאני רוצה להגיע, אני רוצה להגיע לכך שכולם יתחתנו שווי זכויות, שיהיו שווי זכויות בכל מקום, יתחתנו בכל מקום.

הרב יוסף הדנה: בדבר הזה כולנו תמימי דעים וכולנו מסכימים, המשרד היום מבין טוב מאוד את העניין הזה.

מיכאל נודלמן: אני חושב שבפקודה אי אפשר לעשות את הדברים, צריך זמן וסבלנות משני הצדדים ואם אתה אומר שיש התקדמות אני שמח.

ראובן ריבלין: כבוד היו"ר, לחבר הכנסת ביילין ולי יש הצעת החלטה.

מיכאל נודלמן: בבקשה.

ראובן ריבלין: אני מציע שלאחר ששמענו את עו"ד שפיגלר ואנחנו חושבים שהוא פועל בחריש עמוק לאיתור הפגמים בעבר ולתיקון המעוות בעתיד, שתיקבע פגישה נוספת לישיבה זו, תוך חודש, לפני סיום מושב הקיץ, ועו"ד שפיגלר יביא לנו דוח על מנת ליידע אותנו בנתונים.

ראובן ריבלין: אם נראה שיש דברים שמחייבים חקירה יותר יסודית, נשקול אפשרות להמליץ בפני הוועדה לקבל החלטה שנעביר את זה לבדיקה הרבה יותר מקיפה במקומות אליהם עו"ד שפיגלר לא יוכל להגיע.

ראובן ריבלין: אנחנו מציעים שעו"ד שפיגלר קודם כל יביא בפנינו את הממצאים על מנת שנוכל לקבל החלטה משום שאנחנו רואים בצורה חמורה ביותר את הנתונים שהועברו לפנינו ואנחנו חושבים שהדבר הזה מחייב חקירה שבשלב זה עו"ד שפיגלר עושה אותה ואנחנו לא רוצים להעבירה לגורמים חיצוניים שמוסמכים על ידי שלטון החוק.

יוסי ביילין: מה שמתבקש מהישיבה הזאת על פי דעתנו זה נושא של העברת חקירה משטרתית.

יוסי ביילין: אבל אם עו"ד שפיגלר מעוניין להמשיך בעבודה לפני זה, זה פשוט מעכב את ההחלטה הזאת אלא אם כן בתוך חודש, חודש וחצי אפשר יהיה להביא את הנתונים שיניחו את דעת כולנו.

יוסי ביילין: אני מוכרח לומר, כמה שאני בקי בפרשה הזו, לא האמנתי שמדובר בדבר שהוא בחשד פלילי רציני ביותר בהיקף כה גדול.

יוסי ביילין: לכן, החודש וחצי הזה ניתן רק אם אתה רוצה בו.

יוסי ביילין: אם אתה אומר שזה גדול על מידותיך להיכנס לחקירה כזאת אז אנחנו נמליץ מייד לפנות לחקירה משטרתית יסודית שתלך אחורה ותבדוק מה קרה.

יוסי ביילין: אני אומר לך כשר דתות לשעבר, אני לא יכול להאמין שדבר כזה יכול היה לקרות.

יוסי ביילין: אני לוקח את זה אישית, סך הכל רימו גם אותי בכל הסיפור זה.

מאיר שפיגלר: אני מאמץ מה שאמרו שני חברי הכנסת לפני, מה שאמר חבר הכנסת ריבלין, אנחנו עושים את העבודה הזאת, מבחינתנו זה ממילא עניין של ההמשך, אני אביא לכם את הממצאים ואתם תקבלו את ההחלטה שלכם בבוא העת.

ראובן ריבלין: אנחנו נשקול להעביר את העניין לחקירת משטרה אבל דוחים את זה עד לישיבה הבאה על מנת לשמוע את הנתונים.

מיכאל נודלמן: ההחלטה התקבלה פה אחד – להעביר לחקירה משטרתית אם לא נבוא על סיפוקנו עם הנתונים שיועברו עוד חודש ימים, תודה.