הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 8, 2006-06-06 10:00

יורי שטרן: בוקר טוב, הישיבה הזאת היא אומנם ישיבה ראשונה בנושא זה בכנסת הנוכחית אבל היא באה בהמשך לישיבות שהוועדה הזאת כבר קיימה בשלהי הכנסת הקודמת בראשותה של חברת הכנסת דאז מלי פולישוק.

יורי שטרן: זה בא גם כתוצאה של העניין הרב שיש לחברי הכנסת בפיתרון בעיות עקורי גוש קטיף וחבל עזה וגם הודות לעבודה מאוד חשובה ויסודית שעשו מבקר המדינה ואנשי משרדו שהחליטו בזמנו, לבקשת הוועדה הזאת, כשאני הייתי עוד יושב ראש, ביקשתי שהמבקר יעקוב ויבקר את פעילות מה שנקרא ההתנתקות, זאת אומרת גירוש היהודים מחבל עזה ופירוק היישובים מקרוב בזמן אמת.

יורי שטרן: התחלנו גם לבדוק את תהליך קבלת ההחלטות בנושא הזה.

יורי שטרן: כעת אנחנו חוזרים לנושא זה בהתאם לממצאים של דוח מבקר המדינה, דיווחים מהשטח, כאשר אין זו הזדמנות לחזור לויכוחים הפוליטיים, לכל אחד מאיתנו הייתה בזמנו דעה ברורה.

יורי שטרן: אני מקווה שחלק מהאנשים מאז הבינו כמה גדול האסון הזה אבל אנחנו כעת מטפלים במשהו שבא כתוצאה מהפעולה הזאת וזה גורלם של האנשים שבהחלטת ממשלת ישראל, בגיבוי מלא שלה, התיישבו בחזית הקדמית, עברו טרור הקשה ביותר אולי מכל המקומות, פיתחו חקלאות לתפארת, מהמתקדמות בעולם, אולי המתקדמת ביותר.

יורי שטרן: עכשיו קראנו שחלק מהם מפתח את החקלאות הזאת באפריקה, בהצלחה.

יורי שטרן: קיימו מוסדות חינוך טובים מאוד ובאה הממשלה והרסה להם את בתיהם, את חייהם, ביד גסה הוציאה אותם והייתה אמורה לפחות לדאוג לכך שתוך זמן קצר - - -

חיים אורון: יורי, זו פתיחה לא פוליטית, אני מבין, אז מה זה פתיחה פוליטית?

יורי שטרן: שלפחות תוך זמן קצר, גורלם האישי והבעיות האישיות שלהם ימצאו פיתרון.

יורי שטרן: בזה הייתה אחדות בכנסת ואני מודה לחבר הכנסת חיים אורון שהוא בין שאר חברי הכנסת שמלכתחילה התייצב לצידם של המתיישבים גם כשהיה מדובר בפיצויים לחקלאים ולאחרים וגם כשמדובר היה על יישובם מחדש.

יורי שטרן: פנה אלי גם חבר הכנסת אורי אריאל יושב ראש השדולה למען מתיישבי גוש קטיף, אני לא יודע מה שם השדולה המדויק, אורי - - -

אורי אריאל: אמרת את זה מדויק.

יורי שטרן: בישיבה הזאת אנחנו מודים לכל הגורמים וקודם כל למנכ"ל משרד ראש הממשלה החדש מר רענן דינור, וזאת ההזדמנות הראשונה לברך אותך בתור מנכ"ל משרד ראש הממשלה, יש לך עבודה רבה.

יורי שטרן: אנחנו ננהל את הישיבה בצורה כזאת.

יורי שטרן: אני רוצה קודם כל לשמוע את אנשי משרד מבקר המדינה לגבי ממצאים שלהם.

יורי שטרן: אחר כך אני רוצה לשמוע את המתיישבים ולאחר מכן נשמע את מנכ"ל משרד ראש הממשלה ואת שאר הגורמים הרלוונטיים.

יורי שטרן: אני רק אגיד כבוד המנכ"ל, בכל הישיבות, גם באלה שהיו לפני ביצוע התוכנית הזאת נאמר לנו פה, גם על ידי קודמך בתפקיד, שהכל בסדר.

יורי שטרן: הכל מוכן, הכל מתוכנן, הכל עובד, לראש מנהלת סל"ע אין שום ניגוד אינטרסים בתפקיד שלו, גם על כך קיימנו ישיבה.

יורי שטרן: הוא האדם הכי נכון לביצוע העבודה הזאת, תכנן את הכל, ידע הכל מראש.

יורי שטרן: לצערי זה לא מה שקרה.

יורי שטרן: מדינת ישראל פעם עברה כבר את הטראומה הקשה הזאת, אומנם אז זה היה תמורת שלום מלא עם מדינה ערבית שכנה, לא ללא תמורה כמו שזה היה הפעם.

יורי שטרן: זה היה אחרי ההסכם עם מצרים, פינוי יישובי סיני.

יורי שטרן: פונו 11,000 יהודים מהמדינה שהייתה פי 2 קטנה במימדים הדמוגרפים שלה.

יורי שטרן: פי 2 או יותר קטנה בעוצמתה הכלכלית, והמאבק היה לא פחות קשה ומתיישבים רבים סירבו לשתף פעולה.

יורי שטרן: אבל, בניגוד להפעם, תוך זמן קצר האנשים היו מסודרים ביישובים, הקימו יישובים חדשים והייתה להם פרנסה וזאת כשמדינת ישראל קטנה וחלשה יותר מאשר היא היום.

יורי שטרן: זה נעשה על ידי ממשלה שידעה לטפל בבעיות האלה.

יורי שטרן: השאלה היא למה עכשיו זה הולך כל כך בקושי.

יורי שטרן: אני מעביר בזאת את זכות הדיבור לאנשי מבקר המדינה, בבקשה.

שמואל גולן: בוקר טוב, אני משנה למנכ"ל משרד מבקר המדינה ובין היתר אני גם מנהל החטיבה לביקורת הרשויות המקומיות.

שמואל גולן: הדיון הזה הוא הדיון השני על הדוח שהתייחס לביקורת שעשה משרד מבקר המדינה בנושא הטיפול בכל נושא הפינוי מרצועת עזה וצפון השומרון.

שמואל גולן: זה היה דוח ראשוני שהתייחס לשתי סוגיות, סוגיה אחת של פעילות משרדי הממשלה ומנהלת סל"ע, והדוח השני שאנחנו דנים בו היום התייחס לנושא היערכות לקליטת המפונים ברשויות המקומיות.

שמואל גולן: אני מתנצל בשם מבקר המדינה שלא נמצא פה, הוא נאלץ לטוס לחו"ל ולכן אני מייצג אותו פה.

שמואל גולן: הביקורת שלנו ההחלה כחודשיים או שלושה לפני תחילת הפינוי וכמובן ליוותה את הפינוי.

שמואל גולן: מספר חודשים, עד פחות או יותר דצמבר, עסקנו במעקב, מה קורה ב-3 הרשויות כאשר אנחנו התמקדנו ב-3 הרשויות הגדולות ביותר שלטעמנו קלטו את מירב האנשים.

שמואל גולן: הרשויות הן המועצה האזורית חוף אשקלון, עיריית אשקלון ומועצה אזורית נחל שורק ששם הייתה המסה הגדולה ביותר של אנשים שפונו לשם, אם לדיור ארעי ואם לדיור זמני, ולכן התמקדנו בעניין הזה.

שמואל גולן: ברקע אנחנו צריכים להגיד לכם שיש עוד מספר דוחות בנושא הפינוי שנמצאים עכשיו בהליכי ביקורת ואני מניח שלקראת סוף השנה יהיו דוחות בעניין הזה שמשלימים את הדברים שאמרנו ונגיד היום.

שמואל גולן: אני לא אכנס לפרטים של הדוח בהנחה שאנשים קראו אותו.

יורי שטרן: אבל את הדברים העיקריים תזכיר בבקשה.

שמואל גולן: בהחלט.

יורי שטרן: הלוואי שלמתיישבי גוש קטיף היה זמן לקרוא את דוחות מבקר המדינה, אני חושב שיש להם היום מספיק בעיות - - -

עזרא אלדר: לחלק מהם יש הרבה זמן גם לקרוא אנציקלופדיה שלמה, הם יושבים בבית ללא תעסוקה.

שמואל גולן: קליטת תושבים זה בדרך כלל תהליך שגרתי שקיים ברשויות המקומיות.

שמואל גולן: כל הרשויות המקומיות במיוחד המועצות האזוריות נמצאות היום בתהליך של הרחבות כאלה ואחרות ולכן קליטה שהולכת בצורה מוסדרת עם תוכנית מוסדרת היא בדרך כלל דבר שנבלע בתוך הטריטוריה של הרשות המקומית ובדרך כלל נעשה בצורה חלקה.

שמואל גולן: כמובן שהמצב הוא לא כזה כאשר הרשויות נדרשות לקלוט מאות תושבים בתקופה קצרה מאוד מבלי שתהיה איזו הכנה מסוימת, לא תשתיתית ולא תקציבית ולא היערכות אחרת שהרשות אמורה להיערך לקראת קליטת האנשים האלה ולכן מצב כזה מחייב היערכות מיוחדת במינה.

שמואל גולן: היערכות שהיא שונה גם בתכנון וגם בביצוע מההיערכות הרגילה שאנחנו מכירים אותה היום.

שמואל גולן: רק לסבר את האוזן, מבחינת כמות המסה של אנשים שנקלטה, המועצה אזורית חוף אשקלון קלטה תוספת כוח אדם של 35 אחוז, נחל שורק קיבל תוספת תושבים של 60 אחוז.

שמואל גולן: דבר כזה שנופל על הרשויות מבלי שתהיה להן היערכות, מבלי שיהיה סיוע של המדינה בעניין, מקשה וכמובן מכביד על התושבים כי הקליטה שלהם היא קליטה לא טובה.

שמואל גולן: אנחנו בדקנו כמובן את תהליך הפינוי, את ההנחיות שניתנו, את התקצוב, את הגיבוי של משרדי הממשלה, מנהלת סל"ע כמובן והקליטה בפועל, תוך כדי כך שהתמקדנו, מאחר ונפלנו בתקופה של לקראת פתיחת שנת הלימודים, התמקדנו ב-3 תחומים עיקריים.

שמואל גולן: הקליטה והתשתיות שהיו לקליטת המפונים, תחום החינוך שההיערכות אליו הייתה חשובה מאוד, אני מזכיר לכם זה היה פינוי בתחילת החופש הגדול ולקראת ה-1 בספטמבר היו צריכים להיערך לקלוט את הילדים בבתי הספר עם כל המשתמע בעניין.

שמואל גולן: וכמובן הדבר הבעייתי ביותר שהוא תחום הרווחה שקיבל פה מימדים הרבה יותר חזקים מאשר ברשות מקומית אחרת.

שמואל גולן: בנושא ההיערכות, מבלי להיכנס לסוגיות מי אמר למה ולמה נעשה, הייתי אומר שהליקוי המהותי שמבקר המדינה מצביע פה עליו בדוח הוא שבעצם כל תהליך החשיבה וכל תהליך ההיערכות של משרדי הממשלה ובמיוחד מנהלת סל"ע, שמה דגש על הפינוי, שמה דגש על הטיפול אולי בפרט, כל מה ששייך לנושא הפיצוי האישי, כל מה ששייך למתן פיתרונות כאלה ואחרים, ומעט מאוד שמה דגש על היערכות נקודת הקצה שהיא הרשות המקומית שצריכה בסוף לקבל אותם.

שמואל גולן: בסופו של דבר מבוצע כל מה שמבוצע, אדם מגיע, צריך להיכנס לאיזה בית, צריך להתחיל לקבל שירותים מוניציפליים, צריך לקבל שירותי חינוך, שירותי רווחה וכל מה שאזרח במדינת ישראל זכאי לקבל.

שמואל גולן: מתוך המיפוי שעשינו כל תהליך הקליטה לא היה בסדר הקדימויות, לא במינהלת סל"ע, לא במשרדי הממשלה ובעצם הרשויות נאלצו לבצע את מה שהן הצליחו לבצע עם כל המגבלות, הכל בכוחות עצמן.

שמואל גולן: המערכת הייתה מאוד איטית עד שנתנה גיבוי, עד שנתנה תקצוב, ותיכף אכנס לכמה נקודות קריטיות.

שמואל גולן: היא נתנה מעט מאוד גיבוי לעניין וכמובן שהרשויות, היה להן רצון לקלוט, בכל זאת תוספת תושבים איכותיים כאלה, לא הייתי מוצא רשות אחרת שלא הייתה נלחמת כדי שהאנשים האלה יגיעו אליה.

שמואל גולן: אבל כמו שאמרתי בהתחלה, לקבל כמות כזאת גדולה מבלי לקבל גיבוי, הדבר הזה העיק על הקליטה שלהם.

שמואל גולן: אתן לכם דוגמא, תסתכלו על החוק.

שמואל גולן: החוק כמעט ולא מתייחס בכלל לרשויות המקומיות.

שמואל גולן: הוא מתייחס להזזת קהילה כזאת, הזזת קהילה אחרת, טיפול בפרט, פיצויים, נכנס לפרטי פרטים.

שמואל גולן: בקצה, מה הרשויות המקומיות צריכות לקבל, איך הן צריכות להיערך, מה הן צריכות להכין?

שמואל גולן: כלום.

שמואל גולן: ואז כמובן כל רשות מקומית בהתאם ליכולת שלה - - -

דובר: והרצון שלה.

שמואל גולן: למיטב הבנתנו הרצון היה טוב מאוד, לפחות מכל הרשויות שאנחנו בדקנו.

דובר: נחל שורק אולי.

שמואל גולן: תיכף נדבר על זה וכמובן היושב ראש ייתן לך לומר את מה שמעיק עליך.

שמואל גולן: אני רק רוצה להסביר שלא הוסדרו מקורות מימון, לא נתנו הנחיות.

שמואל גולן: ציפינו למשל שהרגולטור של הרשויות המקומיות שזה משרד הפנים שהוא זה שצריך להנחות ולהגיד מה לעשות, כמעט ולא ראינו שום דבר שמשרד הפנים התכונן לעניין.

שמואל גולן: כנראה שבהבנה הייתה שמנהלת סל"ע צריכה להתעסק בעניין, ובחלק מהדברים מנהלת סל"ע כמובן עשתה.

שמואל גולן: בחלק מהדברים זה לא תפקידה של מינהלת סל"ע כי ברגע שמתחילים להתווכח על רכישת פחי אשפה לניצן, זה כבר לא מנהלת סל"ע וזה כבר הרשות המקומית.

שמואל גולן: היא צריכה להביא כסף, היא צריכה להביא 300,000 שקלים מתוך תקציב קטן מאוד שיש לה ולרוץ כי למחרת בבוקר אוספים אשפה.

שמואל גולן: זה לא דבר שאפשר להתחיל להתווכח מתי יגיע הכסף ומתי ימקמו את הדברים האלה.

שמואל גולן: חלק מזה נובע כמובן מאי הוודאות שהייתה, לפחות בתחילת הדרך.

שמואל גולן: לאיפה יילכו התושבים המפונים, איפה הם יגורו, רוב ההבטחות היו הבטחות בעל פה.

שמואל גולן: אתה רואה מצד אחד דרישות של הרשויות המקומיות שמבקשות ומתחננות, ויש לנו תיעוד מפה ועד הודעה חדשה של בקשות, ומצד שני הבטחות כמעט בעל פה.

שמואל גולן: אני לא אומר שמשרד החינוך לא פעל ואני לא אומר שמשרד הרווחה לא פעל, הם פעלו אבל חלק מהדברים פעלו מתוך אי ודאות ומתוך זה שלא באו ולא הכתיבו מה לעשות, ומטבע הדברים הרשויות חרגו.

שמואל גולן: מספיק שרשות מקומית צריכה להוציא תקציב שלא מופיע בספר התקציב, זו חריגה מחוק יסודות התקציב, היא בעצם עשתה דבר שהיא לא רשאית לעשות.

שמואל גולן: כמובן שבמקרה הזה היא הייתה חייבת לעשות.

שמואל גולן: הרי כמו שאמרתי קודם, את השירותים צריכים לתת.

שמואל גולן: הדבר מעיק ביותר הוא בעיית המימון.

שמואל גולן: הקונסטרוקציה שנוצרה פה זה איך מממנים ואיך נותנים לרשות המקומית אורך נשימה.

שמואל גולן: בכדי שתבינו מה זה אורך נשימה, כי צריכים ב-1 בספטמבר להסיע ילדים, אז חותמים עם קבלנים, קבלנים שמסיעים אוטובוסים.

שמואל גולן: כמה קבלן כזה מחכה לכסף?

שמואל גולן: מחזיק מעמד חודש, אחרי זה מתחיל כבר לצעוק שהוא רוצה כסף.

שמואל גולן: אז אם מקורות המימון האלה לא סומנו או לא ניתנו, ואמרו לרשות המקומית, תיקחו מהאובר דרפט שלכם ותתחילו לממן, יש בזה משום חריגה מחוק יסודות התקציב, אבל לא זה העניין.

שמואל גולן: העניין הוא שזה הכניס אותם למצוקה.

שמואל גולן: זה פגע בתושבים האחרים, בשירותים שניתנים לתושבים האחרים וכמובן שמטבע הדברים העיר אשקלון שהיא עיר גדולה והקליטה שם כפי שהייתה היא פחות בעייתית, בשתי המועצות האחרות הקליטה הרבה יותר בעייתית, נוצר מצב של שתדלנות וכולם מכירים את זה מהחיים.

שמואל גולן: התחושה שלנו ומבטא את זה מבקר המדינה בצורה חד ערכית כאן בדוח, שבגלל שלא היו קריטריונים נוצר מצב של שתדלנות.

שמואל גולן: בשתדלנות מי שחזק מקבל, מי שפחות חזק פחות מקבל, ומטבע הדברים יש רשויות חזקות, רשויות חלשות ואנחנו מכירים את זה מהחיים והדבר הזה כמובן השפיע בצורה בלתי רגילה.

שמואל גולן: צריך להעיר שהדבר הזה של עמימות שהייתה, מצד אחד ואי אפשר להסתיר את העובדה, חלק מהעמימות נובעת מחוסר שיתוף הפעולה של המפונים, בחלקה מתוך חוסר יכולת למפות מה צריך להכין, ולא להיכנס לכל מיני הסתבכויות כאלה ואחרות של בניה או הכנת תשתיות ובסופו של דבר שלא יגיעו לשם תושבים, אחרי זה יבוא מבקר המדינה ויגיד שזרקו כסף במקום אחר, זה יצר מצב שלהערכתנו פגם בקליטת האנשים.

שמואל גולן: יש דברים שבאמת הייתה בהם אי ודאות ועמימות גדולה מאוד ומטבע הדברים אפשר להבין מדוע הגענו למצב הזה.

שמואל גולן: אבל יש דברים שהיה ברור, את יישוב ניצן לא הקימו ביום הפינוי.

שמואל גולן: התחילו כבר לתכנן כמה חודשים לפני זה והוא נמצא בטריטוריה של חוף אשקלון וכולם ידעו שבסופו של דבר, ביום שיגיעו לשם אנשים, למחרת בבוקר צריכים לתת להם את השירותים המוניציפליים.

שמואל גולן: אז מישהו היה צריך גם להיערך לעניין הזה ולתת את האמצעים לעניין הזה והעניין הזה כמובן לא נעשה.

שמואל גולן: מבלי להיכנס עכשיו לתוך העניין כי אני רוצה לקצר, אני רוצה למקד אתכם בכמה סוגיות בהן עסקנו.

שמואל גולן: החלק הראשון הוא כמובן הקליטה בתוך האתרים עצמם ופיתוח התשתיות.

שמואל גולן: מאחר וכל אחד רצה לעשות כל דבר ולעזור בכל דבר, במקום אחד לפחות זיהינו שאין שיתוף פעולה עם הרשות המקומית.

שמואל גולן: שתבינו, כשמקימים תשתית ביישוב מסוים מבלי לשתף את הרשות המקומית, הלא הביוב צריך להגיע לאיזשהו מקום להתחבר לרשות המקומית, והמים צריכים להגיע מאיזשהו מקום - - -

חיים אורון: יש שם למקום הזה או שזה חסוי?

שמואל גולן: שום דבר לא חסוי.

שמואל גולן: בחוף אשקלון לא מצאנו שהיה שיתוף פעולה מלא, כמעט ולא הייתה מעורבות של חוף אשקלון בכל האתר הזה שנקרא אתר ניצן.

שמואל גולן: האתר הזה היו שם לפחות 3 משרדים שלקחו על עצמם את הבעלות להכין אותו.

שמואל גולן: גם משרד השיכון, גם מנהלת סל"ע ובמידה מסוימת באיזשהו שלב גם קצת משרד הפנים נכנס לתמונה וכמובן משרד הביטחון כי הם בנו את כל התשתית שם.

שמואל גולן: ברגע שהרשות לא הייתה בתוך הדבר הזה, אנחנו צופים שהיום הם יבואו ויגידו איזה בעיות צצות.

שמואל גולן: אנחנו התרענו שם על בעיות של ניקוז ועל בעיות של תשתיות כאלה ואחרות שברגע שאין שיתוף פעולה עלולים להיגרם נזקים ואני מניח שהיום נשמע מה קורה.

שמואל גולן: הנושא השני זה כמובן הנושא של החינוך.

שמואל גולן: בנושא החינוך התמקדנו במיוחד באיך נערכות הרשויות בתחום ההיערכות לקראת שנת הלימודים שזה גני ילדים, הסעות.

שמואל גולן: בחוק הזה למשל אפשרו לילדים ללמוד כל אחד היכן שהוא רוצה והיו שם קווי הסעה כאלה שהיו צריכים להסיע ילדים בודדים למרחקים עצומים וזה נפל כעול כספי גדול מאוד על הרשויות המקומיות.

שמואל גולן: הדבר בא על פיתרונו מאוחר מדי.

שמואל גולן: אני לא אומר שמחוז דרום של משרד החינוך לא עשה מאמצים ועשה הרבה מאמצים לעזור אבל בסופו של דבר גם הוא היה מוגבל, גם מבחינה תקציבית וגם מבחינת היכולות שלו לסייע והדבר קרטע בהתחלה בצורה בלתי רגילה.

שמואל גולן: הדבר השני זה כמובן גני הילדים.

שמואל גולן: אנחנו כותבים בדוח פרק שלם על כל הנושא של מעונות וגני ילדים.

שמואל גולן: היה פה מצב של חוסר היערכות מבחינת תשתית שצריכה להיות בפנים.

שמואל גולן: כל זה נובע בחלקו מאי וודאות, מאיפה יגיע ציוד?

שמואל גולן: האם רוכשים ציוד חדש?

שמואל גולן: הרשות המקומית אומרת, מאיפה אני אקנה עכשיו?

שמואל גולן: האם מביאים מחוף עזה?

שמואל גולן: אז חלק מהדברים של חוף עזה אנחנו עוסקים בהם עכשיו, אבל כנראה שגם שם זה לא הלך למקומות הנכונים.

שושי סלוצקי: את הציוד שהיה לנו בגוש קטיף חילקו לכל מיני רשויות מקומיות, בלי לשאול.

שמואל גולן: אנחנו עוסקים בעניין הזה עכשיו והעובדות הן שבניצן היו מעונות יום שלא נפתחו כי לא היה ציוד ולקח זמן לפתוח אותם, ואני מניח שראש המועצה יתייחס לעניין הזה.

משה גפני: מה זאת אומרת חילקו את הציוד?

שושי סלוצקי: לקחו את הציוד של הגנים בגוש קטיף ונתנו את זה לרשויות אחרות.

עזרא אלדר: לערבים ברהט.

שושי סלוצקי: חלק הגיע לרהט וכשהילדים שלנו נכנסו לגנים הם היו סגורים שעות במשך היום והם לא יכלו לצאת לחצר - - -

עמירה חיים: רק שיובן, פעוטונים זה לא משרד החינוך.

שושי סלוצקי: הגנים היו במבנה שהיה בבניין ולא היה להם שום ציוד כי לקחו הכל.

משה גפני: אתם במשרד המבקר יודעים את הדבר הזה?

שמואל גולן: בוודאי ואנחנו עוסקים בזה עכשיו.

משה גפני: זה נראה דבר חלמאי.

עמירה חיים: חשוב שתדעו שהמעונות לא קשור למשרד החינוך.

שמואל גולן: בהחלט, מעונות שייכים למשרד העבודה וגני הילדים הם באחריות משרד החינוך, גם זה מגיל מסוים כי עד גיל מסוים זה באחריות הרשות המקומית.

משה גפני: מה זה משנה?

משה גפני: כל המשרדים שייכים לממשלת ישראל.

יורי שטרן: מנכל משרד התמ"ת שלעבר של אותה תקופה יושב לידי אז הוא יוכל להתייחס.

שמואל גולן: אני חייב להתייחס לשתי נקודות נוספות לפני שאני מסיים, האחת זה הנושא של הרווחה.

שמואל גולן: אין ספק שהפינוי הזה הוא פינוי טראומטי והוא יצר בעיות חדשות שהיו צפויות והיה צריך להיערך לעניין הזה.

שמואל גולן: מטבע הדברים נושא הרווחה הוא נושא שלא מטופל ברבים אלא על ידי מתי מעט אנשים.

שמואל גולן: הייתה פה אי העברת תיקים, לא גייסו מספיק פסיכולוגים.

שמואל גולן: התחיל הויכוח, מי יגייס, מי ישלם, מתי יביאו את האנשים וזה לטעמנו פגע משמעותית בטיפול.

דובר: אתה חושב שהיום זה השתנה?

שמואל גולן: אני מניח שאנחנו נשמע מעיריית אשקלון את כל הויכוח שהיה ואני רוצה להעיר שעיריית אשקלון בסופו של דבר הוציאה את הפסיכולוגים שלה ושלחה אותם לאתרי הדיור הארעי וטיפלה באנשים.

שמואל גולן: אין ספק שהדבר פגע בתושבים, עיר של 100,000 תושבים לא נרדמת בתקופה הזאת, מישהו צריך להמשיך לטפל בה והדבר הזה עד שהתעורר ועד שנוסף כוח אדם עם ויכוחים, חצי משרה, רבע משרה, דברים קטנוניים מאוד.

שמואל גולן: לא ברור לנו למה הדבר לא תוכנן לפני זה, לא ברור לנו למה הדבר הזה לא טופל ואני מניח שזה גם פגע.

יורי שטרן: בשביל מה מקימים מנהלת אם הדברים ממשכים להיות מפוזרים בין המשרדים?

שמואל גולן: לבסוף אני כמובן רוצה להתייחס לכל הסוגיה של הדיור הארעי.

שמואל גולן: אתם יודעים, יש דיור ארעי, זמני וקבע.

שמואל גולן: דיור ארעי היה בתי מלון, דיור זמני זה האתרים שיושבים בהם כיום ודיור הקבע זה הדיור שמטפלים בו עכשיו שבוודאי גם יתייחסו אליו היום.

שמואל גולן: מנהלת סל"ע לקחה על עצמה את האחריות לטפל בדיור הארעי.

שמואל גולן: הדיור הארעי היה כזה שהיה צריך לטפל במכלול התושבים שהגיעו לשלושת בתי המלון.

שמואל גולן: אז מעבר לזה שכמובן לא עשו את העבודה שצריך לעשות אותה בדרך כלל, אתה מכניס אדם לבית מלון, במיוחד רשות ממשלתית שמכניסה, אז מטבע הדברים היא צריכה לבדוק אם יש רישוי, אם מותר לך להכניס שם אנשים.

שמואל גולן: כמובן שלא בדקו וכמובן שהכניסו אותם בלי רישוי ובימים הראשונים בחלק מהמקומות גם לא היה מותר להפעיל את המטבח והיו כל מיני דברים שאני לא רוצה לחזור עליהם, הם מפורטים בתוך הדוח.

שמואל גולן: מה שכן זה חייב, זה חייב בסופו של דבר, למרות ההגדרה שמנהלת סל"ע היא האחראית, להכניס את עיריית אשקלון והיא נאלצה להיכנס לעניין.

שמואל גולן: הדבר הזה לא היה מתוכנן.

שמואל גולן: מה שהיה מתוכנן זה שהיא תטפל בכל התושבים שנכנסים לדיור שכור בתוך מרחבי עיריית אשקלון, בשלושת האתרים האלה היא נאלצה, כמובן שהייתה צריכה להתחיל להסיע את הילדים לבתי ספר, לסייע בתחום הרווחה ובתחומים אחרים.

שמואל גולן: בעניין הזה אנחנו מעירים בדוח שבתחילת דרכה עיריית אשקלון פשוט לא רצתה לעשות את זה, היא אמרה, רבותי, אם אתם לא באים ומתיישבים מולנו ואומרים מה אתם רוצים, מה מממנים, ואיך אנחנו עושים, אנחנו לא עושים.

שמואל גולן: בסופו של דבר אני חושב שהם התעשתו מהר מאוד והבינו שמריבות אפשר לעשות אחרי זה אבל לא כשהתושבים המפונים שעברו ממילא טראומה נמצאים במגרש שלהם וצריך לטפל בהם, וטיפלו בצורה יפה מאוד.

שמואל גולן: בכלל 3 הרשויות המקומיות תפקדו בצורה יפה מאוד.

שמואל גולן: אני רוצה לסכם ולומר כך, למרות תנאי אי הוודאות ואנחנו יודעים באיזה תנאי אי ודאות נכנסו לתוך המהלך הזה, לאיפה ירצו המפונים ללכת, מה ירצו לעשות.

שמואל גולן: אתם יודעים בדיוק איזה תהליכים היו עד היום האחרון וגם התהליך שנעשה בכפייה כי בחלק מהמקומות הדבר הזה נעשה בכפייה.

שמואל גולן: אנחנו סבורים שבחלק מהמקומות הייתה צריכה להיות היערכות מקדימה לעניין.

שמואל גולן: היה צריך להיות תכנון וכל דבר כזה שלא מתוכנן בתחילה ולא ממומן, והכסף הוא הדבר החשוב ביותר, שתדעו את זה.

שמואל גולן: אני מניח שפה עוד מעט תשמעו את ראשי הרשויות באיזו מצוקה כספית הם מצויים.

שמואל גולן: ולא מקבלים גיבוי ממשרדי הממשלה שבחלקם לא נתנו גיבוי, זה גרם לזה ששמו את התושבים ברשויות המקומיות ואמרו, מרגע זה זו בעיה שלכם, תשברו את הראש.

שמואל גולן: ואני אומר, שברו את הראש, קלטו, אני מניח שיש גם הרבה בעיות, עד היום יש בעיות אבל אני חושב שבסופו של דבר הרשויות התעשתו וטיפלו.

שמואל גולן: כמו שאמרתי בהתחלה זה היה דוח שעסק בשני תחומים, אנחנו עוסקים היום בעוד מספר תחומים ואני מניח שלקראת סוף השנה, בין היתר מה שחבר הכנסת גפני אמר, מבקר המדינה יציג דוח לוועדת הביקורת, תודה רבה.

משה גפני: להערכתם במשרד מבקר המדינה, אני לא יודע אם זה הולך לקרות אבל אם המדינה הולכת להתכנסות, היא מסוגלת ללכת להתכנסות לאור הדבר הזעיר הזה לעומת התכנסות שזה אני לא יודע, מאות מיליארדים עם תוכנית פי כמה וכמה.

משה גפני: אולי אפשר להביא קבלן מחוץ למדינת ישראל כי מדינת ישראל לא מסוגלת לעשות דברים כאלה.

משה גפני: אדוני היושב ראש, אני שואל, משרד מבקר המדינה בדק את ההתנתקות און ליין.

משה גפני: אני שואל האם לפי הערכתכם, אתם בדקתם את זה בשעת מעשה, האם מדינת ישראל לאור הלקחים שיש בתוכנית ההתנתקות מסוגלת ללכת תקציבית, ארגונית וטכנית להתכנסות?

חיים אורון: בעזרת השם כן.

משה גפני: לא שאלתי אותך, אני שואל את המבקר.

חיים אורון: אני אחראי על השם פה, בעזרת השם כן.

משה גפני: השאלה אם היא מסוגלת או שכדאי להביא קבלן מבחוץ.

שמואל גולן: מטבע הדברים מבקר המדינה לא מתייחס כמובן לדברים עתידיים ואנחנו כמובן לא עוסקים בעניין, מתפקידנו לעשות ביקורת, להציג את הליקויים.

שמואל גולן: מי שצריך לתרגם את מה שכתוב פה ולהיערך לכך אני מניח שיעשה את זה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: המבקר הנוכחי כבר עשה צעד ענק קדימה בכך שהוא נכנס בזמן אמת.

יורי שטרן: אתה רוצה שהוא גם בזמן עתיד ייכנס?

יורי שטרן: זה קצת מוגזם.

חיים אורון: זה השלב הבא.

משה גפני: מספיק היה רק השאלה.

יורי שטרן: המבקר הנוכחי הוא מאוד פעלתני, מאוד מועיל ויש לו שיניים אבל לא עד כדי כך.

יורי שטרן: המטרה לדעתי של הדיונים שלנו היא כפולה.

יורי שטרן: אנחנו כוועדה לביקורת המדינה מעוניינים להגיע לחקר האמת לגבי כל התקלות וכל הפגמים וכל הדברים הלא תקינים והלא נכונים שקרו עד למיצוי אחריות אישית.

יורי שטרן: ויש לנו בקטע הזה הסכמה מלאה עם מבקר המדינה בכלל מהו תפקיד של ביקורת המדינה שהוא לא רק לכתוב דוחות ולציין פגמים אלא גם לדעת מי אחראי עליהם.

יורי שטרן: אבל המטרה השנייה שהיא בעיני הרבה יותר אקוטית כעת זה לסייע לאנשים להתיישב ולהקים את הבית מחדש ולהתחיל חיים חדשים בצורה הכי טובה שאפשר.

יורי שטרן: אני חושב שזו באמת אחריות של כולנו וכמו שאמרתי בהתחלה, בנושא הזה יש אחדות שורות בכנסת בין הימין והשמאל.

יורי שטרן: אנשים שפשוט אכפת להם, יש להם גישה אזרחית ומצפון אזרחי התאחדו כדי לסייע, גם כאשר דעתם לגבי ההתנתקות שהייתה וההתכנסות שאני מקווה שלא תהיה, שונה.

יורי שטרן: ניתן קודם לתושבים ולנציגי הרשויות להתבטא, תוך כדי כך אני גם אשלב את חברי הכנסת.

יורי שטרן: אבל מי שיזם ביחד איתי את הדיון הזה חבר הכנסת אורי אריאל ראש השדולה למען מגורשי גוש קטיף, אני אבקש שהוא יגיד כמה מילים לפני כולם.

אורי אריאל: בוקר טוב, תודה ליושב ראש.

אורי אריאל: ההופעה המרשימה של נציגי היישובים מגוש קטיף, אני לא רואה פה מצפון השומרון אבל אולי גם הם פה, מעידה שיש להם עדיין ציפיות מהכנסת, מהשדולה, ממנכ"ל משרד ראש הממשלה החדש שאני מאחל לו הצלחה בהזדמנות זאת.

אורי אריאל: אבל קשה לי לפחות לראות איך הדבר הזה יקרה, והייתי רוצה לבקש מכל מי שהתייחס לדוח, בעיקר מהאנשים המקצועיים ויש פה רבים כאלה, יושב ראש סל"ע, מנכ"לית משרד החינוך, מנכ"ל משרד רוה"מ ובוודאי נוספים שאני לא שם לב - - -

יורי שטרן: מנכ"לית לשעבר של משרד החינוך.

אורי אריאל: בשבילי עמירה חיים היא עדיין, ושמעתי את המבקר מציין שמחוז דרום עשה מאמץ גדול וכן הלאה.

אורי אריאל: הייתי מאוד מבקש מכם אם אתם מוכנים מעבר להסבר מה קרה, ולמען האמת לא קרה הרבה, נגיד את האמת, מה שהמבקר אומר, אני חושב שזה עוד הרבה פחות טוב.

אורי אריאל: תשתדלו להגיד מה יקרה, בשונה מהמבקר, חבר הכנסת גפני, שלא ייתן לכך חוות דעת, גם אתה לא התכוונת לזה, האנשים הממונים על העניין יכולים להגיד מה הם מצפים בחודשים הקרובים.

אורי אריאל: הזכיר היושב ראש שמנכ"ל משרד ראש הממשלה עסק בעניין רבות בתוקף תפקידו הקודם, הנושא לא זר לו, לא חדש לו.

אורי אריאל: אני יודע שהוא היה בשטח, נפגש עם חלק מהאנשים.

אורי אריאל: תגידו מה הולכים לעשות אחרי 10 חודשים.

אורי אריאל: האנשים שפונו, אני מוכן להשתמש במילה הכי ניטרלית לצורך העניין, אני לא מחפש עכשיו את הויכוח הפוליטי, בשום צורה.

אורי אריאל: האנשים האלה, ילדיהם, נכדיהם, משפחותיהם יותר חשובים מכל הדברים האלה.

אורי אריאל: האם אתם מסוגלים לתת לאנשים האלה אופק?

אורי אריאל: הרי המצב הולך להיות יותר רע.

אורי אריאל: איך אמר מישהו?

אורי אריאל: נא לא לדאוג עכשיו כי יהיה עוד הרבה יותר רע.

אורי אריאל: הרי גומרים את שכר הדירה, צריך להתחיל לשלם שכר דירה.

אורי אריאל: צריך להתארגן לשנת לימודים חדשה ואין מסגרות ויש מסגרות, יש חלק מהמסגרות.

אורי אריאל: תנו לאנשים האלה אופק, תנו להם תקווה.

אורי אריאל: אין חובה יותר גדולה של מדינה לאזרחיה מהמבחן הזה.

אורי אריאל: נכון לעכשיו, אליבא דמבקר המדינה, המדינה לא עומדת כראוי במבחן.

אורי אריאל: נעשו מאמצים ויש מעט דברים שכבר הסתדרו קצת בחלק מהמקומות, הכל מין כזה, תנו להם אופק, תנו להם לנשום.

אורי אריאל: אני מתנצל ואומר מראש שאני ב-11 וחצי הולך לוועדת חינוך כי שם יש דיון על איך עוזרים לתלמידי גוש קטיף שהם אשמים שירו עליהם 5 שנים פצמ"רים ועכשיו גירשו אותם מבתיהם ואז מוכנה המדינה לתת להם עוד קצת זמן בבחינות הבגרות, ממש מעורר התפעלות, איזו אבירות, שאר רוח גדול.

עמיחי אילון: אורי, אתה עושה את מה שביקשת לא לעשות.

אורי אריאל: אני הולך לשמוע ב-11 וחצי על מעשיו הטובים של משרד החינוך.

אורי אריאל: חברים, סליחה על הציניות כי נגמרו לי המשפטים הרגילים, אני לא יודע איך להגיד אותם בדיוק, תודה היושב ראש.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: יש לנו נציגים של אזור אחד, של העיר אשקלון ושל המועצה האזורית חוף אשקלון כאשר את נחל שורק נשאיר לדיון הבא - - -

דובר: אמרת שקודם המתיישבים ידברו.

רחמים בן חיים: הנקודה העיקרית של העניין היא שאנחנו פה הקורבן והדברים הטכניים של עוד שקל, עוד שני שקלים, הם לא העיקר.

רחמים בן חיים: אם לא תשימו את הדגש על הנקודה שגירשו אותנו מהבית, בתים מפורקים, עסקים מפורקים, אנשים מובטלים, אנשים לא יודעים מה לעשות עם עצמם.

רחמים בן חיים: אין להם דיור זמני, נו, , , הם לא יודעים לאן הם הולכים בעוד שנתיים שלוש.

רחמים בן חיים: אתה לא רואה מה קורה בשטח, אז על הפשע הזה של ה-10 חודשים שאנחנו כאן נמצאים במצב הזה, בוא נשאיר את זה למבקר עד כמה שהוא יכול אם הוא יכול בכלל לבדוק.

רחמים בן חיים: אבל בוא תראה מה קורה פה.

רחמים בן חיים: עזבנו מקום שהייתה בו מהות, היה משהו בסיסי.

רחמים בן חיים: לא עזבנו בתי מגורים, זה לא קופסת גפרורים שלקחת אותה מכאן והעברת אותה לכאן.

רחמים בן חיים: אנשים באו 25 30 שנה, הקימו מוסדות חינוך מפוארים עצמאיים, הקימו מוסדות תורה, פייס, תרבות, אנשים קמו בבוקר הלכו לחקלאות שלהם, הלכו לתעשייה, הלכו למסחר, הלכו להווי שזאת הייתה הוויה אחת גדולה.

רחמים בן חיים: היום ההוויה הזאת התרסקה.

רחמים בן חיים: ותעזוב את המינוח מגורשים לא מגורשים, אותנו גירשו כי לא רצינו לעזוב.

רחמים בן חיים: אתה רוצה להגיד מפונים, תגיד מפונים.

רחמים בן חיים: היום אנחנו כלום, אתם לא מבינים את זה.

רחמים בן חיים: אנחנו היום כלום.

רחמים בן חיים: על מה אתה מדבר איתי, על מזגנים שלקחו?

רחמים בן חיים: על ריהוט שלקחו?

רחמים בן חיים: בוא תראה מה עושים עם האנשים פה.

רחמים בן חיים: האנשים פה מפורקים.

רחמים בן חיים: אז על מה אתם מדברים, 20 מיליון שקל נותנים למפלגות שיצביעו בעד התקציב, אתם עושים צחוק מאיתנו?

רחמים בן חיים: באנו להצגה הזאת פה?

יורי שטרן: אדוני, מה שמך?

רחמים בן חיים: רחמים.

יורי שטרן: מאיפה אתה?

רחמים בן חיים: אני מנווה דקלים.

יורי שטרן: תראה, חלק מהנוכחים פה היו מאוד נגד הגירוש הזה.

יורי שטרן: אני את ה-4 ימים האחרונים לפני הגירוש ביליתי, אם אפשר לקרוא לזה כך, בנווה דקלים.

יורי שטרן: אני לא רוצה שאנחנו עכשיו נחזור לויכוח.

יורי שטרן: המטרה שאני רואה כברת השגה כעת היא להתרכז עכשיו לגבי כל קבוצה וקבוצה, לגבי כל איש ואיש אפילו, ומה שחייבים לעשות כדי לשפר מה שניתן בחייו או בחייה.

יורי שטרן: לכן נעשה את זה באופן שיטתי - - -

רחמים בן חיים: אבל אם לא תעסקו במהות תפספסו את העיקר, תלכו מפה היום הביתה לישון ואנשים פה לא ישנים בבית שלהם.

רחמים בן חיים: הם קמים בבוקר אין להם בשביל מה לקום אדוני.

יורי שטרן: הוועדה לביקורת המדינה לא תתעסק כעת במהות מבחינת הגירוש עצמו אלא בפרטים הקטנים שמעצבים את חיינו בסד הכל.

רחמים בן חיים: אבל אם אתם לא מבינים את הבעיות, איך תפתרו אותם?

יורי שטרן: כולם פה מבינים את כל מה שהם הצליחו להבין עד היום, לא יבינו יותר כבר - - -

רחמים בן חיים: אז חבל על הזמן שלנו אם כך.

יורי שטרן: חבל על הזמן שלך אז אתה מוזמן גם לא להשתתף.

יורי שטרן: יש פה אנשים שבאו כדי שנסייע להם לפתור את הבעיות היום יומיות שלהם כעת, וגם אלה שתצוצנה בקרוב.

יורי שטרן: אני מבקש ממך רחמים, אתה אמרת את שלך - - -

רחמים בן חיים: אני לא אמרתי את שלי, אדוני.

רחמים בן חיים: אני רוצה לדבר על כמה נקודות אדוני, תן לי להצביע על כמה נקודות.

יורי שטרן: לא, אתה דיברת, בבקשה אדוני.

ליאוניד אלימלך: אדוני היושב ראש, יש נושא של אזור תעשייה ארז שהוא מפונה ויש בעלי מפעלים, ובג"ץ קבע שזה לא מפונה ואף אחד לא מתעסק עם זה, לא משרד התעשייה - - -

יורי שטרן: אז בבקשה, תרים את היד ואני אתן לך זכות דיבור.

ליאור כלפא: הוזמנו לפה נציגים רבים מיישובים שונים.

ליאור כלפא: יש נציגים מסוימים שלא באו מהסיבות שאורי הזכיר, גם בשדולה הם לא תולים תקווה כי חלקנו מרגישים פה שזו תרפיה.

ליאור כלפא: אנחנו באים פה לתרפיה.

ליאור כלפא: הבעיה ידועה ומה שאמר ידידי רחמים, מילה במילה, במקום שנחזור אחורה, בוא נראה היום, בוא נראה את המהות וזה כן נדרש מכם חברי הכנסת.

ליאור כלפא: בוא נראה דברים קטנים שהם גדולים שהיום אנחנו מתמודדים איתם.

ליאור כלפא: אז גם היום לרשויות המקומיות יש הרבה מה לעשות כדי לסייע במשימה הלאומית שהוגדרה על ידי מדינת ישראל.

ליאור כלפא: אם זה משימה לאומית, שיקום עקורי גוף קטיף וצפון השומרון אז גם לרשויות וגם למחוקק שזה הכנסת יש הרבה מה לעשות.

ליאור כלפא: הבעיות ידועות, איפה צריך לטפל?

ליאור כלפא: ידוע.

ליאור כלפא: ידידי רוני מהצרי ראש עיריית אשקלון או ידידי ראש המועצה חוף אשקלון, עם כל הכבוד למה שהם עשו לפני כן ולמה שהם עשו תוך כדי, היום נלחמים כדי לעצור איזשהו תהליך כזה או איזשהו פרוייקט כזה, בי"ס כזה להעביר לשם או את פרוייקט ניצנים שכולנו יודעים מה המשמעות שלו.

ליאור כלפא: דיברו פה על תקווה, חזון, אנחנו איבדנו את התקווה.

ליאור כלפא: חלקנו הגדול לא יודע את לוחות הזמנים.

ליאור כלפא: היה לוח זמנים אחד ברור, 15 לאוגוסט 2005 היה ברור שיש באותו יום גירוש.

ליאור כלפא: בכל מחיר ייכנסו חיילים, גדודים, כן יש לצבא סדר כוח כזה מתאים, אין לצבא סדר כוח כזה מתאים.

ליאור כלפא: עכשיו לתהליך הזה ישימו מחר את יונתן בשיא, את צביה שמעון, ישימו את ידידי רענן דינור, כל מי שישימו בתפקיד, אם לא יהיו הסמכויות ברורות, אם לתפקיד הזה לא יהיה סמכויות ברורות מול הפקידים, וידידי עמי איילון, כן בסופו של דבר כנראה שפקידים מנהלים את המדינה.

ליאור כלפא: זה מה שאנחנו מרגישים ב-10 חודשים.

ליאור כלפא: לא חברי הכנסת, לא השרים ולא המנכ"לים.

ליאור כלפא: מי שמנהל את המדינה הזאת זה פקידים.

ליאור כלפא: כי כל דבר, גם אחרי שמנכ"ל או ראש מינהלת סל"ע מקבל החלטה, זה חוזר לפקידים ושם זה נתקע.

ליאור כלפא: יכול להיות שהם מנותקים מהמציאות, המנכ"לים חיים את השטח, הפקידים לא חיים את השטח.

יורי שטרן: תנסה עכשיו לרכז את הדברים שההתערבות שלנו יכולה לסייע בהם, ואם אתה חושב שמישהו מהחברים יכול להציג זווית זו או אחרת בצורה הכי טובה תמליץ שהוא ידבר.

ליאור כלפא: יש כאן כמה דוברים ואני אשמח שכולם יוכלו לדבר, הכנו את זה מראש.

ליאור כלפא: אבל אני כן רוצה לחזור ולהדגיש, באנו לפה ומן הסתם ננצל את התקופה של הכנסת עד לפגרה, אני לא יודע מה יהיה אחר כך זה תלוי באמת בתוצאות.

ליאור כלפא: אבל עם כל הכבוד, אנחנו כן מצפים היום מחברי הכנסת לרדת לשטח, לראות את הדברים היום בעיניים.

ליאור כלפא: לא מבקשים פה, בוא תיתן לי ארמון מזהב.

ליאור כלפא: בסך הכל, בו תשתדל להחזיר אותי למה שהיה לי.

יורי שטרן: מה אתה אומר כעת?

ליאור כלפא: בעיה שידועה למשרדי הממשלה השונים, פרויקט ניצנים, הקמת בית ספר בניצן.

ליאור כלפא: אז ידידי ראשי הרשויות כרגע מסיבותיהם שלהם, מהאינטרסים שלהם, יכול להיות צודקים, לא צודקים, מונעים את זה.

ליאור כלפא: מצד שני, אם אותן רשויות מקומיות, אנחנו נמצאים היום בחודש יוני, עדיין לא קיבלו תקציב להפעיל את המערכת, הקהילות בכל זאת קלטו, בחוף אשקלון הוא קלט 35 אחוז, הוא לא קיבל שקל, אז איך אני יכול לבוא אליו מחר בטענות?

ליאור כלפא: אז אלי אסקוזידו יוציא מהכיס בינתיים, יקדם דברים, לא יחכה כי הוא יאמין שבסופו של דבר יש מישהו שייתן לו את הכסף אבל לא כל רשות כנראה שיש לה את האמצעים האלה, לא כל רשות חושבת ככה.

ליאור כלפא: יש רשויות שאולי רואות בנו נטל, אני לא יודע.

ליאור כלפא: התחושה כרגע היא של דחויים.

יורי שטרן: ליאור, מבחינתי לפחות, אתה מייצג את כל התושבים, לפחות את אלה שהתרכזו בדרום וזה הרוב.

יורי שטרן: יש רשימה מסודרת כעת או אפשר להגיע לרשימה מסודרת של הדברים שחייבים פיתרון או חייבים שינוי, אם זה בתחום החינוך, אם זה בתחום המגורים, בתחום התעסוקה, בתחום הטיפול הפסיכולוגי, בשאר הנושאים, ענייני רכוש, כל מיני דברים שהצטברו.

יורי שטרן: אפשר לעשות את זה אל"ף בי"ת גימ"ל ואנחנו ננסה כוועדה לביקורת המדינה, יש לנו לא מעט סמכויות, ננסה לפי הרשימה הזאת לפעול.

דובר: שלחנו מכתבים רק בדברים האלו.

דובר: 9 חודשים זה נמשך באותם דיונים, באותם מסמכים - --

ליאור כלפא: בהמשך לדבריו של ידידי רחמים, באמת שאותנו כבר לא מעניין העבר, אנחנו לא מחפשים אשמים.

יורי שטרן: אז אני מבקש ממך לגבי העתיד, לא לגבי העבר.

אסתרינה טרטמן: הגישה שלך לא פרקטית.

ליאור כלפא: הדברים שלי מאוד פרקטיים, תרדו לשטח.

ליאור כלפא: תרדו לשטח, תראו.

יורי שטרן: ליאור, אם הדיון הזה יימשך בסגנון של סיסמאות וקריאות וזעקות וסימני תסכול וכו', לא נקדם שום דבר.

יורי שטרן: לכן אני מבקש ממך, תיקח עכשיו בעיה אחת ספציפית, תשים אותה על השולחן, אל תקרא לנו לרדת לשטח.

יורי שטרן: אנחנו, כדי לבצע את העבודה שלנו יכולים לעשות אותה מהבית הזה אפילו יותר טוב מאשר מהשטח.

יורי שטרן: תגיד לנו מה אתה מציע.

ליאור כלפא: אז אני אקצר כדי שחברים שלי ידברו ויביאו דברים לידי ביטוי.

ליאור כלפא: הדברים שלנו הועברו לגורמי משרד שונים ואני אעביר אותם גם לחברי הכנסת פה בצורה מסודרת ואני אשתדל לקצר כדי לתת לחברים שבאו איתנו מהאתרים השונים להתבטא ולדבר על נושאים אקוטיים שגם נמצאים על שולחנות כאלה ואחרים.

יורי שטרן: לפני כן, כיוון שאמרתי שנעשה את זה לסירוגין, אז בבקשה חבר הכנסת חיים אורון, אחר כך עתניאל שנלר.

חיים אורון: אני לא רוצה לעסוק בכלל בעבר, יש לי ראייה שונה של מה שקרה אבל אני לא רוצה לעסוק בזה עכשיו.

חיים אורון: הייתי רוצה לתת דוגמא לנושא שלפי דעתי הוא פתוח, הוא יוצר קושי גדול, הוא הוזכר פה בקריאות הביניים ואני חושב שחובתנו לפנות לממשלה ולהקציב לה לוח זמנים קצר לתת עליו תשובה.

חיים אורון: ואני מתכוון לכל הנושא שקשור בפיצוי העסקי.

חיים אורון: הוא כולל גם את ארז אבל הוא כולל גם אנשים אחרים וחלק מהאנשים שקמו ועמדו פה ואני מכיר אותם, בעצם מתכוונים לדברים הללו.

חיים אורון: אני אומר כמחוקק שהחוק לא נתן תשובה טובה למגוון האין סופי של הבעיות הנקודתיות.

חיים אורון: והוא יוצר, ואני אומר את זה בנוסח הכי עדין שאני יכול, הוא יוצר המון סיטואציות של בעלי עסקים פרטניים, אם בארז, אם בעלי חממות, אם בנווה דקלים, שהחוק כפי שהוא כיום, כולל מי שמכיר אותו, כולל הוועדה המיוחדת שחשבנו שהיא תהיה כלי לפתור מקרים מיוחדים שלא נכנסים לגדר החוק.

חיים אורון: יצא קודם כל שיש יותר מקרים מיוחדים מכפי שחשבנו.

חיים אורון: למה?

חיים אורון: עוד פעם, אני לא רוצה לעסוק בעבר אבל כי כל הדבר היה מיוחד.

חיים אורון: כל מיני דברים שאנחנו מכירים אותם ממקומות אחרים, למשל בארז לא היו.

חיים אורון: וגם בחלק מהיישובים לא היו ולכן אפשר לבוא ולהגיד, אין לזה פיתרון.

חיים אורון: אין לזה פיתרון המשמעות היא שלקטע שבחוק תופס מחצית החוק, אני לא אומר שלכל המקרים, יש שורה ארוכה של בעלי עסקים, בעיקר כאשר העסק שלהם הוא מוגדר.

חיים אורון: אני מתכוון לבעל חממה שהחממה היא שלו, שהוא עבד בה, העניין כנראה יותר פשוט לפי מה שאני יודע וגם פה אולי יקפצו ויגידו לי, גם זה לא מוגדר.

חיים אורון: אני מדבר על בעלי עסקים שהיה להם חממות, חלקם בבעלותם, חלקם בשכירות, חלקם בשכירות משנה, חלקם הם השקיעו, כל הדברים הללו.

חיים אורון: מחסום ארז, שם אגב כל השאלה הזאת של הפינוי לכאורה לא קיימת ובכל זאת עד היום, אם אני טועה תתקן אותי, שני שליש מהעסקים במחסום ארז עדיין לא נפתרה הבעיה שלהם.

חיים אורון: והיא תקועה.

חיים אורון: זה לא שהיא לא נפתרה ובשבוע הבא היא תיפתר, היא תקועה.

חיים אורון: שמתי את הנושא הזה כמשל.

חיים אורון: משל למה?

חיים אורון: אם רוצים להמשיך את הויכוח הפוליטי בשביל להוכיח שאי אפשר לעשות יותר התפנות, גפני, אתה יודע, אני שותף לו ואני מנהל אותו בהתלהבות מאוד גדולה.

חיים אורון: הוא כרגע לא רע.

חיים אורון: לא לעניין וגם לא על גבם.

חיים אורון: זו הייתה גישתי מזה שנה וחצי.

חיים אורון: אם ישנן נקודות מהותיות שהם לא מקרה פרטי אחד אלא יש להם איזשהו מכנה משותף, ואני לא אומר את מה שאני אומר עכשיו כי הבוקר חלמתי על זה.

חיים אורון: נפגשתי בשבועות ובימים האחרונים בשטח עם אנשים ואני יודע, גם מאנשי הממשלה, גם ממשרד האוצר וגם מהמנהלת, שמודים שיש פה בעיה.

חיים אורון: איך לפתור אותה?

חיים אורון: אני לא רוצה להמציא עכשיו פיתרון.

חיים אורון: האם זה כרוך בהוראת מנכ"ל לוועדה המיוחדת, האם זה כרוך בתקנה, האם זה כרוך בדבר אחר?

חיים אורון: אני לא יודע.

חיים אורון: כרגע יש פה פקק מהותי מאוד בצינור, לא בנושא שולי, לא בבעיה פרטית של מישהו שלא היה נוכח או כן היה נוכח ביום המסוים אלא כבעיה כוללת.

חיים אורון: אני חושב שאם רענן דינור מנכ"ל משרד רוה"מ שהוא עכשיו בתור הפקיד הבכיר שנמצא פה, צריך לדעת שהממשלה צריכה לבוא לכנסת ובעוד מקסימום חודש ימים ולהגיד, זה הפיתרון שלנו לעניין.

חיים אורון: אי אפשר להשאיר אותו יותר פתוח.

חיים אורון: מדובר באנשים שכבר היו בוועדה המיוחדת, שכבר יצאו מהוועדה המיוחדת, שאנשי המנהלת אומרים שאין להם תשובה להם ואנחנו לא יכולים לבוא ולהגיד להם, אין לנו תשובה כי אנחנו יודעים שהם היו שם, הם עבדו שם, כאשר מדברים על הקטע העסקי.

חיים אורון: אני חושב שיש סוג כזה של בעיות גם במכלולים אחרים וזו יכולה להיות תרומה של הוועדה לקדם נושאים.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: היות וכבר העבירו את זכות הדיבור, נחזור אחר כך לסוגיה הזאת שהיא מאוד חשובה, בבקשה גברתי.

שושי סלוצקי: אני הייתי תושבת גני טל, היום אני נמצאת בעמק שורק ביישוב יד בנימין ומלמדת באולפנת נווה דקלים שקמה באופן זמני בגבעת ושינגטון.

שושי סלוצקי: ביקשתם לא לדבר על תחושות אבל רק אומר שנדמה לי שאתה אמרת שחבל שאין לנו זמן לקרוא את כל הספר של דוח המבקר, אז רק אומר שאנחנו הספר.

שושי סלוצקי: אנחנו לא צריכים לקרוא אותו.

שושי סלוצקי: אנחנו יודעים טוב מאוד מה קורה.

שושי סלוצקי: אני רוצה לדבר באופן נקודתי על מה שקורה באולפנת נווה דקלים ואני חושבת שגם אתם תוכלו לעזור בעניין הזה.

שושי סלוצקי: האולפנה הוקמה מתוך מטרה להישאר ביחד.

שושי סלוצקי: זה אחד הדברים שחשובים לנו, חשובים לשיקום שלנו זה העניין שהיינו רגילים אליו, זה בא גם כדרישה מהבנות וזה עוזר מאוד.

יורי שטרן: משרד החינוך, באיזו מידה הם עזרו?

שושי סלוצקי: במפגשים הראשונים הדעה של משרד החינוך הייתה שכדאי לנו להתפזר במוסדות חינוך שונים ובכלל לא כדאי להקים את האולפנא.

שושי סלוצקי: בשביל מה?

שושי סלוצקי: יש פה הרבה מוסדות חינוך.

שושי סלוצקי: רק אחרי שהתעקשנו ועמדנו על כך כי זה בפירוש חלק מהשיקום שלנו, גם של הצוות גם של הבנות, זה התאפשר.

שושי סלוצקי: היו לנו קשיים גדולים מאוד במשך השנה.

שושי סלוצקי: אנחנו לא נמצאים במבנים שלנו, הפיזור שם הוא גדול.

שושי סלוצקי: אחת הבעיות שהתעוררה זה עם הסעות.

שושי סלוצקי: הבנות שלנו מגיעות מחיספין בגולן ועד יתד יבול בדרום והבנות באות כי הן רוצות להיות ביחד.

שושי סלוצקי: אחד הדברים שעשו השנה והשיגו זה לתת שעות תרפיה לבנות, שעות הפגה, עובדות סוציאליות, ואת כל זה רוצים להפסיק מתוך הנחה שכאילו הכל נגמר.

שושי סלוצקי: אני חייבת לומר שהכל מתחיל עכשיו.

יורי שטרן: כשאת אומרת שהשגתם, השגתם ממי?

יורי שטרן: מהרשות המקומית?

יורי שטרן: ממשרד החינוך?

יורי שטרן: וכשאת אומרת רוצים להשיג, ממי?

שושי סלוצקי: ממשרד החינוך.

שושי סלוצקי: אני הולכת עוד מעט לוועדת החינוך.

שושי סלוצקי: אבל בכל זאת אני רוצה להגיד את זה כאן כי בתור מבקרי המדינה אני חושבת שאתם צריכים גם לדעת מהדברים האלה.

שושי סלוצקי: רוצים להפסיק את כל הדברים האלה.

יורי שטרן: מה זה כל הדברים האלה?

שושי סלוצקי: את כל העזרה הפסיכולוגית שהבנות זקוקות לה.

שושי סלוצקי: צריך תקציבים לעניין הזה.

יורי שטרן: עמירה חיים, מייד אעביר לך את זכות הדיבור.

שושי סלוצקי: יש בעיות למורים.

שושי סלוצקי: הורידו לכל המורים בגוש קטיף את כל התמריצים באופן מיידי.

שושי סלוצקי: משתמשים במילה גירוש.

שושי סלוצקי: אנחנו לא רצינו לעזוב את גוש קטיף.

שושי סלוצקי: בבת אחת הורידו לנו את המשכורות שלנו כשחלק מהמורים הם עובדים יחידים כי בני הזוג איבדו את הפרנסה.

שושי סלוצקי: אלה דברים נקודתיים שאפשר לטפל בהם וצריך לטפל בהם.

שושי סלוצקי: זה מסוג הדברים שלא באים לידי ביטוי.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: היות והמנכ"לית לשעבר באותה תקופה והיום עובדת בכירה של משרד החינוך, הגברת עמירה חיים, נמצאת איתנו ואחר כך הולכת לוועדת החינוך, אני רוצה שנרכז עכשיו כמה דברים שקשורים לחינוך.

יורי שטרן: מה עוד קשור לחינוך?

יורי שטרן: בבקשה.

שושי סלוצקי: התחלנו ללמוד מאוחר וחלק הבנות שלנו הפסידו המון זמן, כל השנה כולנו היינו במעברים.

שושי סלוצקי: ביקשנו הקלות בבחינות בגרות.

שושי סלוצקי: כבר בחנוכה ההנהלה שלנו פנתה.

שושי סלוצקי: כמו שאורי אריאל אמר, תוספת זמן כללית לכולן, זו הקלה לא מתאימה לבנות שלנו.

שושי סלוצקי: לא לזה הן זקוקות.

שושי סלוצקי: על זה אני אדבר בוועדת חינוך.

שמואל כץ: אני יושב ראש המפונים באשקלון.

שמואל כץ: לגבי נושא של חינוך.

שמואל כץ: ברמת העיקרון לנו באשקלון הייתה היערכות די טובה לקליטת המפונים מבחינת החינוך.

שמואל כץ: הבעיות מתחילות למעשה בתחילת שנת הלימודים כאשר הילדים לא נקלטו.

שמואל כץ: לא נקלטו לא בגלל שמערכת החינוך לא טובה אלא בגלל שהילדים עברו איזושהי טראומה, עברו איזה שינוי בחיים שלהם ולאותם ילדים יש צרכים מיוחדים.

שמואל כץ: כשאני מדבר על צרכים מיוחדים אני מדבר בעיקר בנושא של חונך ובנושא של סייעות כאלו ואחרים.

שמואל כץ: את הדבר הזה לא הצלחנו עד היום לקבל ואותם ילדים שאני מדבר עליהם, הפכו להיות מה שנקרא, ילדים בסיכון גבוה.

שמואל כץ: שום משאב של הממשלה, של המדינה לטובת אותם ילדים שבית הספר עצמו מתריע ואומר, יש כאן בעיה עם אותו ילד ספציפי וצריך לתת כאן טיפול מיידי, כרגע לילד, לא נמצא ולו שקל אחד במדינת ישראל לטובתו.

שמואל כץ: הדבר היחיד שנמצא היה כשפניתי לוועד יישובי גוש קטיף ואמרתי, רבותי, הצילו, למחרת בבוקר קיבלתי כבר מענה לטובת הילד הזה אבל יחד עם זה זו לא אחריות של ועדת ישובי גוש קטיף, זה אחריות של מדינת ישראל.

שמואל כץ: וכשאני מדבר איתכם, נכון להיום הילד הזה יושב בבית, הוא לא מסוגל להגיע לבית הספר, הוא לא מסוגל לתפקד.

שמואל כץ: וזה ילד שטופל בעבר בניסנית, התחילו איתו תהליך, הגיע לאשקלון, נוצרה נסיגה אחורה.

שמואל כץ: הוא זקוק לצרכים מיוחדים.

שמואל כץ: וזה לא אחד ולא שניים, יש לנו רשימה מסודרת שהועברה, הן למנהלת סל"ע, הן דרך עיריית אשקלון לעובדת הקהילתית ואנחנו עדיין מחכים למענה.

שמואל כץ: אני מקווה שלפחות לקראת שנה הבאה יהיה לנו איזשהו פיתרון לטובת הילדים.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: כך או אחרת אנשים דיברו על צרכים מיוחדים של ילדים, הטיפולים המיוחדים, העזרה הפסיכולוגית ואחרת, לפני עמירה חיים, חבר הכנסת הבא שביקש את זכות הדיבור זה עתניאל שנלר, בבקשה.

עתניאל שנלר: אני רוצה לברך את המבקר על עבודה מאוד חשובה משני היבטים.

עתניאל שנלר: ראשית הוא הצליח לרכז לא מעט לקחים חשובים שמראים את שני הצדדים, מראים את אותם נושאים שחייבים לקדם אותם.

עתניאל שנלר: הדוח הזה מהווה בסיס מצוין לתיקון אותם ליקויים ודאגה לכל אותם דברים שדורשים תיקון.

עתניאל שנלר: וכאן אני רוצה לברך את חבר הכנסת אורי אריאל על כך שביטא, והוא אומר את זה לאורך כל הדרך, זה מסוג הנושאים שאינו שנוי במחלוקת הפוליטית, ויש לכך יתרון עצום, ועל כך תודה אורי, על הכיוון שאתה מוביל את הדברים.

עתניאל שנלר: היתרון השני באותו הקשר של דוח המבקר הוא שהוא מראה את גודל המשימה והמורכבות שלה.

עתניאל שנלר: קראתי לקראת הישיבה היום את כל הדוח ועברתי על פרטי פרטים ואני מוכרח לומר שבצד אחד הרגשתי שיש המון דברים שחייבים לתקן ולעשות ומהר ועכשיו ואתמול.

עתניאל שנלר: מצד שני בירכתי על כך שיונתן לקח על עצמו את התפקיד ואני לא לקחתי את התפקיד, תודה יונתן, בגלל גודל המשימה הענקית שעמדה על כתפיו.

יורי שטרן: עתני, תפסיק, תתרכז עכשיו בעיקר.

עתניאל שנלר: ידעתי שתפסיק אותי אבל בכל זאת אני אגמור את הדברים.

יורי שטרן: לא, אומנם זכות הדיבור הגיע אליך שלא באשמתך בשלב יותר מאוחר, אבל חבל עכשיו שוב לחזור לקטע כללי.

עתניאל שנלר: היושב ראש, אני מכבד אותך.

עתניאל שנלר: אל תדאג, מייד אחזור לדברים המאוד מפורטים - - -

יורי שטרן: לא שקשה לי לשמוע ברכות ליונתן בשיא אבל פשוט הזמן קצר.

עתניאל שנלר: ואני מאוד שמח על ההכוונה שלך אדוני היושב ראש ואני מייד איישר קו יחד איתך אבל אסיים את משפטי.

עתניאל שנלר: ואני אומר את הדברים האלה משום שרוח הדברים בחדר, בניגוד להערה של היושב ראש עכשיו, צריכה ללכת לכיוון האמיתי של הפיתרון ולא של המוסר ההדדי.

עתניאל שנלר: לכיוון של מסירות הנפש לבצע את הדברים.

עתניאל שנלר: וכאן אני רוצה לדבר על 3 דברים קונקרטיים שראוי לומר.

עתניאל שנלר: אולי עוד הערת מבוא חשובה בעיני בהקשר גם לדברים שאמר חבר הכנסת גפני.

עתניאל שנלר: למדנו גם בדוח מה התנאים ההכרחיים לעמוד במשימה כל כך מורכבת.

עתניאל שנלר: וכאן אדוני היושב ראש, אני כן רוצה שהוועדה תתייחס בדיונים בהמשך ובמעקב גם לאותם תנאים הכרחיים שנותנים כלים להצלחה במשימה כזאת חשובה.

עתניאל שנלר: הרי אי אפשר לבוא ולהגיד, בוא נלמד לקחים אבל נלמד רק את הלקחים של התוצאה ולא של התהליך.

עתניאל שנלר: הדבר המדהים בדוח הזה זה שהוא גם מציין את התהליך.

עתניאל שנלר: לא פשוט לעשות פעילות כזאת בשנה שאין אישור תקציב עד היום.

עתניאל שנלר: זה ידוע, אין.

עתניאל שנלר: אחד חלקי 12.

עתניאל שנלר: זה לא פשוט ואני לא מבקר, זו עובדה, שלא היה פידבק כי הייתה מערכת של ממשלה שבונה מהלך, ובצדק או לא בצדק, כל אחד לשיטתו, הצד השני לא שיתף את הפעולה בהקשר הזה.

עתניאל שנלר: או לא ידעו מספיק - - -

דובר: אנחנו לא מסכימים.

עתניאל שנלר: חברים, מותר לכם לחלוק עלי בכל אבל אצלנו בכנסת נוהגים להקשיב אחד לשני.

עתניאל שנלר: אני רוצה שנלמד את התהליך כולו ולא נעשה חיים קלים.

עתניאל שנלר: הנושא הוא מספיק קשה בשביל להצביע בדיוק על בעיה היום ולחקור ולראות, למה הגענו למצב הזה ומה המשתנים שהיו.

עתניאל שנלר: את זה צריך לדעת, בלי זה אי אפשר להתקדם.

עתניאל שנלר: אשר על כן אני רוצה להציע שהוועדה תתמקד ב 4-נושאים.

עתניאל שנלר: הערה אחת בתיקון החוק.

עתניאל שנלר: החוק הזה דורש לא מעט תיקונים לעבר ואני סבור שיש היום הצעה שגובשה בשדולה ועוד אנשים אחרים עוסקים בה, אני חושב שראוי להתעסק בה בבדיקה עמוקה ולהריץ את השינויים הנדרשים בחוק.

עתניאל שנלר: זה ייתן מענה לחלק גדול מדוח המבקר.

עתניאל שנלר: הנקודה השנייה, הדוח עצמו ועוד דברים שלא עלו כאן, שאנחנו ראינו בשטח, ששמענו מאנשים, זה אותם צרכים שאמיתית צריכים לתת להם פיתרונות וזה מה שאדוני היושב ראש ביקש שאנשים יעלו.

עתניאל שנלר: הדבר השלישי זה המשמעויות הכלכליות.

עתניאל שנלר: אי אפשר לדבר סיסמא.

עתניאל שנלר: עוד מעט הולכים להצביע על התקציב.

עתניאל שנלר: אם לא ידעו בדיוק את המשמעות הכלכליות של כל משפט ומשפט הן בחוק והן בבעיות שצריך לתקן אותם, לא ניתן יהיה באמת לתת תשובות אמיתיות.

עתניאל שנלר: זה חלק חשוב מהעניין.

עתניאל שנלר: הדבר האחרון שמדאיג אותי מאוד זה הבירוקרטיה לאורך כל השנים, אני אומר את זה גם כאקס מנכ"ל במשרד ממשלתי.

עתניאל שנלר: אם יש בעיה אמיתית, המפקד יכול להחליט מה שהוא רוצה, רוח המפקד תמיד נכונה.

עתניאל שנלר: אנחנו צריכים לעבוד על הקשר בין רוח המפקד להנחיות המפקד.

עתניאל שנלר: ויש כאן פער גדול מאוד.

עתניאל שנלר: הייתי שותף לדיונים גם בהקשר הזה בין מה שהוחלט לבין תהליך הביצוע.

עתניאל שנלר: אסכם את דברי הלא קצרים.

עתניאל שנלר: הלקחים על התהליך חשובים לא פחות מלקחי התוצאות ואני רוצה במקום הזה בכל זאת, ועל אף דעתכם, לשבח את מנהלת סל"ע ואת יונתן על המאמצים הגדולים שעשו לאורך כל החודשים לצד המאמצים הלא קטנים שצריכים לעשות גם בהמשך, תודה.

יורי שטרן: תודה, עמירה חיים בבקשה.

יורי שטרן: תתייחסי בקצרה להערות שיש בדוח מבקר המדינה בנוגע להיערכות מערכת החינוך, אבל ספציפית, וזה הכי חשוב, מה לדעתך אפשר לעשות עכשיו מבחינת מענה לצרכים של האנשים?

עמירה חיים: אני באמת חושבת שצריך לראות את פני העתיד ולשם אנחנו גם נלך, וכמו שנתתי מענה כל התקופה וליאור כלפא יודע וחברים יודעים, לכל בעיה אם קטנה ואם גדולה ואני ממשיכה בצורה כזו ללוות את החברים.

עמירה חיים: אני חוזרת למחוז דרום לתפקידי הקודם ושם אני אלווה אתכם אחד לאחד.

עמירה חיים: בהתייחס בקצרה לכמה בעיות שהועלו כאן, אני רוצה לומר, הדיון הוא בנושא של רשויות מקומיות.

עמירה חיים: ההישענות של משרד החינוך הייתה מלאה לרשויות המקומיות ברגע שידענו מי הרשות המקומית שאפשר להישען עליה.

עמירה חיים: ביוני 2004 כשהייתה החלטת הממשלה והקמנו מטה פעולה, הדבר הראשון שעשינו זה ללוות את הילדים והמורים בתוך בתי הספר במצב של אי ודאות, יחד עם הסטות תקציביות פנימיות של המשרד, ללוות אותם בצד הפסיכולוגי.

עמירה חיים: זה לפני ההתנתקות וזה קטע מאוד חשוב שהיה מבחינתנו, לא להשאיר אותם לבד בתוך המערך המסובך הזה.

עמירה חיים: ברגע שידענו שיש רשות מקומית כמו חוף אשקלון שבה נבנה אתר ניצן, באותו רגע התחיל משא ומתן עם הרשות המקומית הזו, כאשר אנחנו דרשנו מהרשות המקומית למלא את תפקידה על פי חוק כרשות מקומית.

עמירה חיים: אם זה בבניית מוסד החינוך עצמו, את התקציבים אנחנו העברנו, אם זה בנושאים האחרים.

עמירה חיים: אבל מצאנו את עצמנו מלווים את הרשות המקומית עקב בצד אגודל בכל דבר, בלי לעשות חשבון לזה אתה אחראי, לזה אני אחראי.

יורי שטרן: אני רק אשאל את שתי הרשויות שמיוצגות פה ברמה הכי גבוהה, זה נכון, רוני מהצרי ושמעון כהן, זה נכון?

רוני מהצרי: כן, קיבלנו את כל הסיוע ממשרד החינוך.

אברהם בן דוד: לגבי מערכת החינוך כולל מערכת ההיסעים אין לנו שום תלונות, הם עבדו יוצא מהכלל.

אברהם בן דוד: אין טענות למערכת החינוך לפחות בניסיונות שלהם.

אברהם בן דוד: אבל היו המון דברים שלא היו ברורים - - -

חיים אורון: אמרתם את זה גם למבקר?

חיים אורון: כי המבקר חושב אחרת.

רוני מהצרי: אמרנו את זה גם בדוח המבקר, אני לא אחראי על מה שהמבקר כותב אבל אמרנו את זה גם בדוח המבקר, מערכת החינוך, לפחות בקשר מולם, עשתה הכל.

שמואל גולן: דוח המבקר מדבר על היערכות של חוף אשקלון ומדבר פה על הנושא של ההיסעים.

שמואל גולן: אני מבקש ממך ראש המועצה תגיד בדיוק מה היה בחודשים הראשונים ומאיפה קיבלת תקציב ומה הצעקות שאתה עשית, אני לא מדבר על היום.

שמואל גולן: היום אני מקווה שהכל בסדר.

יורי שטרן: בבקשה שמעון כהן.

שמעון כהן: אני ראש המועצה האזורית חוף אשקלון.

שמעון כהן: נפל עלינו הר כגיגית לקליטה של 60 אחוז מהמתפנים.

שמעון כהן: היינו חייבים להיערך בתקופה קצרה ביותר למערך של מעונות יום, גני ילדים, בתי ספר ובעיקר מערך ההיסעים כי כנראה המדינה הבטיחה לתושבים, ובצדק, להסיע אותם לכל בית ספר שהם מעוניינים.

שמעון כהן: נפל עלינו כחוף אשקלון להתארגן בתקופה קצרה ביותר.

יורי שטרן: ואתם קיבלתם סיוע בזמן של משרד החינוך?

שמעון כהן: בהתחלה לא אבל במשך הזמן הכל נענה ומשרד החינוך סידר.

עמירה חיים: הליווי של הילדים אחד לאחד מול הצרכים שלהם, לא התחיל היום והוא ימשיך.

עמירה חיים: לגבי הילדים וההקלות בבחינות הבגרות מאחר וזה הועלה כאן ואנשים יוצאים.

עמירה חיים: אנחנו נתנו הקלות בכמה תחומים.

עמירה חיים: נכון שגורף נתנו הארכת זמן אבל צריך להבין שהילדים והמורים לא רצו יותר מזה - - -

דובר: זה לא נכון.

יורי שטרן: אבל זה לא מה שהם אומרים, ההורים לפחות, את הילדים לא שמעתי אבל ההורים.

עמירה חיים: רגע.

עמירה חיים: 1553 תלמידים קיבלו הקלות.

עמירה חיים: אני אישית נפגשתי עם הילדים, אני גם הגעתי לכל מקום, לא הייתה פינה שלא הייתי.

עמירה חיים: המורים והילדים חששו שאם ניתן הקלות גורפות מדי בבחינות הבגרות לילדי גוש קטיף, התעודות שלהן תסומנה כתעודות שכאילו שוות פחות.

עמירה חיים: לכן הלכנו איתם על פי מה שהם ביקשו.

עמירה חיים: השנה אמרנו כך.

עמירה חיים: הפנייה תהיה פרטנית, הוקמה ועדה שקבעה מה ניתן.

עמירה חיים: 1553 תלמידים קיבלו הקלות בזמן.

עמירה חיים: בנוסף לזה שליש מהם, קצת יותר מ-500 תלמידים קיבלו דברים נוספים, אני אגיד את זה בוועדת החינוך, לא רק את זה.

עמירה חיים: לא כל הילדים היו צריכים יותר מזה.

עמירה חיים: בואו ואספר לכם על 600 ילדים שקיבלו אישור להקלות ולא רוצים להשתמש בזה.

עמירה חיים: יש לי את השמות שלהם כאן.

עמירה חיים: בואו נרד מזה רגע, כי אני רוצה להשיב למבקר על השאלות שלו.

יורי שטרן: הועלתה פה שאלה, היות ועל הקלות אתם תדברו תיכף בוועדה אחרת, הועלתה פה שאלה על ליווי וסיוע פסיכולוגי, נפשי, מקצועי וכו', מה עם זה?

עמירה חיים: יושב כאן רענן והוא יודע את זה.

עמירה חיים: משרד החינוך הגיש תוכנית להמשך סיוע לשלוש שנים.

עמירה חיים: זה לא רק לשנה הבאה.

עמירה חיים: אני אומרת כמשרד החינוך שאני צריכה סיוע מיוחד פסיכולוגי, עדיין אין לי - - -

יורי שטרן: הגשתם תוכנית ומה קרה?

עמירה חיים: אין לי עדיין הקצאה תקציבית מלאה אבל תהיה כי אנחנו לא נעזוב את הילדים, כמו שהשנה הם קיבלו תגבור גם לימודי בהמון שעות, בתקציב אדיר של עזרה פרטנית לילדים עד כדי שיעור פרטי וגם בצד הפסיכולוגי.

עמירה חיים: לשנה הבאה אנחנו מחויבים לזה, צריך לדאוג לזה ונדאג לזה, חייבים לדאוג לזה.

עמירה חיים: זה נושא אחד, בוא נניח אותו.

עמירה חיים: אני מתחייבת להמשיך ללוות אותו.

יורי שטרן: מבחינת שיבוץ הילדים בגני הילדים ובמוסדות החינוך - - -

עמירה חיים: שיבוץ הילדים.

עמירה חיים: 3335 ילדים היו אצלי ושובצו.

יורי שטרן: יש ילדים שלא במסגרת כלשהי?

עמירה חיים: היו ילדים, בעיקר בני נוער, שהמעבר היה להם כל כך קשה שהם שובצו למוסד חינוכי אבל בפועל הייתה נשירה סמויה.

עמירה חיים: לאותם ילדים, יחד עם הרווחה, יחד עם שרול ממנהלת סל"ע אספנו את הילדים האלה אחד לאחד.

יורי שטרן: מה המצב בקטע הזה?

יורי שטרן: היו לא מעט מאמרים במיוחד ב"הארץ" לפחות אלה שאני ראיתי, על המצב אצל בני נוער, הדור השני ובהרבה מקרים הדור השלישי של גוש קטיף ושל שאר היישובים, שיש גם נשירה, גם התמכרות לסמים, והתנתקות מסוגים שונים.

עמירה חיים: הנושא של הנשירה פחת ופחת מאוד גם בסיוע המשפחות וההורים והמשרד.

עמירה חיים: פחת מאוד.

עמירה חיים: מה שכן זה נכון.

עמירה חיים: הנוער נמצא במצב לא פשוט.

עמירה חיים: כל הנושא של התמודדות עם הדברים שהם עברו, להתמודד עם הדמוקרטיה והגבולות שלה עד כדי כך, נושאים שמטופלים היום בשיחות מאוד עמוקות בתוך בתי הספר.

עמירה חיים: זה נמצא לפתחנו, זה נושאים שצריך להמשיך לטפל בהם, אנחנו נמצאים בקשר - - -

יורי שטרן: ואת אומרת שהנשירה היא נמוכה - - -

עמירה חיים: מאוד.

עמירה חיים: אנחנו נמצאים בקשר מאוד רצוף עם הרבנים ועם ראשי הישיבות ובנושא הזה זה לא נושא לשנה ולשנתיים.

עמירה חיים: זה דברים שצריכים להמשיך ולהיות מטופלים לטווח ארוך מאוד וזה בתוכניות שלנו.

עמירה חיים: ברשותך אני רוצה בקיצור לענות לנקודות שהועלו כאן.

עמירה חיים: כל הנושא של הציוד של הציוד שפונה מהגוש.

עמירה חיים: אנחנו מיפינו בתקופה, שנה שלמה את כל הציוד.

עמירה חיים: להוציא את הציוד הזה הרי הוצאנו ברגע שמשרד הביטחון אמר לנו, פינינו את התושבים, תיכנסו ליישוב.

עמירה חיים: חשוב לי שהתושבים יידעו את זה איך זה קרה.

עמירה חיים: אנחנו ידענו כל כסא וכל ספר איפה הוא נמצא ומאיפה אנחנו צריכים להוציא אותו.

עמירה חיים: עד כדי כך שלפני הפינוי התחננתי בפני המנהלים, תנו לי את התיקים האישיים, תוציאו אותם משם.

עמירה חיים: אישית עם אוטו הלכנו להוציא את התיקים האישיים, הם היו אצלי במשרד, התיקים של כל הילדים כי היה חשוב לשמור על התיקים האישיים לפחות.

עמירה חיים: היה קשה לאנשים לשתף איתנו פעולה בהוצאת ציוד לפני.

עמירה חיים: אנחנו נכנסנו ליישוב להוציא ציוד אחרי שיצאו כל התושבים.

עמירה חיים: כאשר משרד הביטחון אמר לנו, פינו עכשיו את יישוב זה וזה.

עמירה חיים: כשנכנסנו, אני רוצה לספר לכם מה מצאנו.

עמירה חיים: היו מקומות שהתושבים ארזו את הכל, לקחנו את הגן כמות שהוא, העברנו אותו כמו שהוא, יודע שמעון שיש ילדים שקיבלו את הכסא שלהם שהיה בניצן ואת הגננת שלהם ואת הסייעת שלהם.

עמירה חיים: אבל היו מקומות שהגענו, ועם כל הכאב אני מספרת לכם, ויש לנו תמונות על זה, הגענו לבית הספר נווה דקלים.

עמירה חיים: המחזקים שהיו שם השתמשו בציוד במשך שבועות.

עמירה חיים: ציוד של גני ילדים היה זרוק בחוץ.

עמירה חיים: אספנו את הציוד בתוך מכולות גן.

עמירה חיים: הציוד הזה הועבר, איפה שיכולנו ישירות, ישירות, ואיפה שלא, היה מחסן בחוף אשקלון שראש המועצה דאג לזה.

עמירה חיים: שום ציוד לא הועבר לרהט ואם כסא השתרבב לרהט הייתי רוצה שמישהו - - -

חיים אורון: ומה קרה אם זה הועבר לרהט?

חיים אורון: מה הם בהסגר?

עמירה חיים: לא, אבל הציוד היה מיועד לילדים האלה.

חיים אורון: עבר לרהט, מה קרה?

יורי שטרן: אבל הם נשארו ללא ציוד.

חיים אורון: אבל אם זה עבר ליד מרדכי זה בסדר?

עמירה חיים: לא עבר.

שושי סלוצקי: לא משנה לאן, אבל לילדי גוש קטיף לא היה ציוד.

עמירה חיים: סליחה, ברשותכם הזכרתי את רהט בגלל שמישהו כאן ציין את זה.

עמירה חיים: אנחנו עקרונית קיבלנו את הציוד מלא אבל הייתה נגיעה בציוד.

עמירה חיים: שיבדקו את זה, נגעו בציוד.

עמירה חיים: היה גן שלם שכל הספרים שלו חולקו.

יורי שטרן: נגעו זה במילים פשוטות גנבו?

חיים אורון: מה זה נגעו?

חיים אורון: גנבו.

יורי שטרן: עמירה, יש לשון של משרד החינוך שאני לא מבין אותה, נגעו בציוד זאת אומרת גנבו ציוד, נכון?

יורי שטרן: לקחו ללא אישור.

יורי שטרן: מה זה נגעו?

עמירה חיים: אני אסביר, הרי אנחנו נכנסנו למקום לקחת ציוד אחרי שכל התושבים יצאו מהמקום.

עמירה חיים: חלק מהתושבים זה היה ציוד שלהם הם לקחו אותו יחד עימם לגן הבא.

עמירה חיים: אנחנו לא יודעים לאן זה נלקח.

עמירה חיים: הייתה נגיעה של המחזקים זה אנחנו יודעים בוודאות.

דובר: במקום אחד מסוים.

יורי שטרן: מה זה מחזקים במקרה הזה?

עמירה חיים: היו בני נוער שהגיעו לחזק את התושבים והם היו צריכים לגור באיזשהו מקום, אז הם גרו בגנים, גרו בבתי ספר.

יורי שטרן: אני לנתי במרפאה, לא לקחתי כלום.

עמירה חיים: אני אתן לך דוגמא מה קרה, דברים שלא יכולנו לצפות אותם.

עמירה חיים: אני ראיתי שחסרים כסאות, לקחתי תקציב מיידי במשרד החינוך, הייתי מנהלת מחוז דרום אז, לא הייתי מנכ"לית, תקציב של המחוז, מיידית הלכתי, קניתי כיסאות של 10 שקלים, הקטנים האלה של הגנים, אמרתי, תיקנו מאות כסאות כאלה והפצנו אותם.

עמירה חיים: ופתאום הסתבר שחלק מהכיסאות שהיו אמורים להתפנות מהגוש אחרי ה-15 כבר לא היו בגנים.

עמירה חיים: אז מהבחינה הזאת זה מה שקרה לציוד.

עמירה חיים: אף אחד מבחינת משרד החינוך, בטח ובטח לא היה רוצה שהציוד לא יגיע ישירות לילדים.

עמירה חיים: היו דברים גם באמצע.

עמירה חיים: לא להפנות את זה למשרד החינוך, זה לא נכון לעשות את זה.

עמירה חיים: לגבי הרשויות המקומיות, זה חוף אשקלון, אשקלון, שורק, שפיר, שדות נגב, לאט לאט הייתה התקדמות של עבודה מול עוד רשויות, הנה ראש מועצת שפיר.

עמירה חיים: בהתחלה התחלנו עם חוף אשקלון, הצטרפה אשקלון, הצטרף נחל שורק.

עמירה חיים: כל פעם הצטרפה עוד רשות כאשר גם אנחנו מראש לא ידענו שהתושבים ילכו לרשויות האלה.

עמירה חיים: ההישענות על הרשויות המקומיות שלנו הייתה בהמשכיות.

יורי שטרן: במשרד החינוך יש מישהו שמרכז את זה באופן מיוחד?

עמירה חיים: בהחלט.

יורי שטרן: זה לא רק במחוז?

עמירה חיים: בוא נאמר ככה, עד ההתנתקות, אני ריכזתי את זה כמנהלת מחוז דרום ברמה הארצית.

עמירה חיים: גם לגבי 102 ילדי צפון שומרון.

עמירה חיים: אחרי ההתנתקות מי שמרכז את זה מבחינת משרד החינוך זה המטה.

עמירה חיים: במשרד החינוך קם מטה שלם שמרכז את זה גם היום ומלווה את הילדים, אבל כמובן שגם אני בתוך העניין.

יורי שטרן: מי עומד בראש המטה?

עמירה חיים: גל אביקסיס הסמנכ"ל הבכיר במשרד.

יורי שטרן: ואת ממשיכה להיות שם?

עמירה חיים: בוודאי, אני מעורבת ואמשיך להיות מעורבת.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: קיבלת פתק שחרור ממני לוועדת חינוך.

יורי שטרן: אני כבר רוצה להגיד חברים, אנחנו מקימים פה ועדת משנה.

יורי שטרן: חברת הכנסת עמירה דותן, אני מקדים את המאוחר, הסכימה להיות יושבת ראש ועדת המשנה.

יורי שטרן: ועדת המשנה אמורה לטפל בבעיות האלה על בסיס שבועי.

עמירה דותן: יומי, למה לא יומי?

יורי שטרן: כן, לטפל יומי ולהתיישב שבועי.

יורי שטרן: כעת המטרה שלי זה לעשות סקירה לרוחב, לנגוע בכמה סוגיות כדי להבין איך אנחנו אחר כך נבנה את עבודת ועדת המשנה.

יורי שטרן: לכן אני רוצה שאתם פחות או יותר תחלקו את הדברים האלה לסוגיות ואחר כך אני אשאל את ראשי הרשויות, אם היום הייתם כותבים לנו צו כזה מה אתם מורים לנו לעשות, אז אני אבקש מכם לתת לנו את הרשימות האלה בקצרה.

יורי שטרן: אבל לפני כן תגיד לי ליאור כלפא, מה היית רוצה שנעשה כעת?

ליאור כלפא: גם אני אמור לצאת תיכף לוועדת החינוך אבל הכנו את הנושאים בקצרה.

ליאור כלפא: עזרא ידבר על אבטלה, שלמה על חקלאות, חגית על קהילה, מוטי על יישובי קבע, ואבישי על הצפון, הכוונה לאנשים שהגיעו לצפון מדינת ישראל.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: חבר הכנסת עמי איילון בבקשה.

עמיחי אילון: אני מבקש לציין 4 נקודות.

עמיחי אילון: אחת, אני יודע שזה לא העניין אבל מבחינתי הדיון הזה לפחות עד עכשיו הוא מפוספס במידה רבה מאוד.

עמיחי אילון: אנשים באו לכאן, בראייתי הם באו על מנת שאני אקשיב להם והם ידברו.

עמיחי אילון: אני לא רוצה להעיר ליושב ראש על הצורה בה הדיון מתנהל אבל אני מרגיש שלפחות בעניין הזה אנחנו מפספסים.

עמיחי אילון: הדבר השני, יש נקודה שעולה, לפחות עלתה בתחילת הדברים.

עמיחי אילון: אנשים רוצים לדבר על מהות, יש איזושהי נטייה, אומרים לנו תעזבו את הפרטים, תעזבו את הנקודות הקטנות, דברו איתנו על החלום שלנו שנשבר.

עמיחי אילון: ואני אומר בצער, משום שאני לא בדיוק יודע לתת פיתרון, אבל עם כל הכבוד לוועדת ביקורת המדינה, זה לא ביכולותיה של ועדת ביקורת המדינה.

יורי שטרן: אולי נקים ועדת משנה לחלומות.

עמיחי אילון: אני לא מתנדב לעמוד בראשה, ואני דרך אגב מקבל שקורטוב של חוש הומור זה טוב תמיד אבל במקרה הזה הייתי נזהר שבעתיים מלהתבדח על חלומות של אנשים, בעיקר אנשים שהגיעו הנה היום.

עמיחי אילון: והשאלה היא מהי ציונות ואיך מייצרים תחושת תקווה ושליחות, בעיקר לאנשים שראו את עצמם כשליחים ואני דרך אגב, רואה אותם עד היום כשליחים שאנחנו באים אליהם ואומרים להם, מבלי שהם מסכימים לזה דרך אגב, שליחותכם הסתיימה.

עמיחי אילון: איך מייצרים אצלם איזושהי תחושה של עתיד שבכלל יש לו איזשהו סיכוי ואופק, כל מיני טרמינולוגיות מאוד גבוהות.

עמיחי אילון: זה לא תפקידה וזה לא ביכולותיה של הוועדה לביקורת המדינה.

עמיחי אילון: זה תפקידה של מנהיגות מדינית, חברתית, דתית, מקומית אבל לא ועדת ביקורת המדינה.

עמיחי אילון: דבר נוסף שאני אומר בצער, אני לא מתמחה בשיקום אבל הרבה מאוד מהדברים שעולים פה הם דברים שמלווים לדעתי כל תהליך של שיקום.

עמיחי אילון: הפעם זה במסות שאף פעם לא הורגלנו אליהם ובכאב שאף פעם לא הורגלנו אליו אבל בסוף, הבסיס זה באמת דברים אלמנטריים שקשורים לשיקום.

עמיחי אילון: יש נקודה מאוד כואבת שאני יודע שהיא כואבת, ולמרות זאת אני אומר אותה.

עמיחי אילון: האנשים האלה, אתם הייתם שליחים.

עמיחי אילון: ומדינת ישראל מצאה לנכון לתת ביטוי לשליחות הזאת בין השאר דרך אגב, בהרבה מאוד דברים שאתם קיבלתם ואזרחים אחרים במדינת ישראל לא קיבלו.

עמיחי אילון: צוין פה העניין של תגמולים למורים.

עמיחי אילון: והמעבר ממצב של שליחות למצב של אזרח רגיל הוא מעבר קשה.

עמיחי אילון: אפשר למדוד אותו בכמה מדינת ישראל מוציאה על אזרח במקומות שאתם חייתם בהם ובמקומות שעכשיו הגעתם אליהם.

עמיחי אילון: אני יודע שהדברים הם קשים ואני יודע דרך אגב שעדיין בשדרות אנחנו לא נותנים את רמת התוספות האלה למרות שהקסמים מתחילים ליפול שם.

דובר: הדברים לא נכונים.

עמיחי אילון: אני יודע שהדברים קשים, אני לא רוצה להיכנס לדיון הזה, קודם כל אני אומר את זה על בסיס נתונים, אני אומר את זה למרות הקושי כי זה חייב להיאמר והשאלה כמה זמן מדינת ישראל ממשיכה לתת ולגבות על מנת לאפשר לכם ליצור עתיד טוב, זאת שאלה שלדעתי תלווה את כל התהליך המאוד כואב הזה שאנחנו מנסים להבין אותו היום.

עמיחי אילון: הדוח הוא מפורט, יש כמה נושאים שלא עולים בו למשל הנושא שעלה קודם לגבי כל נושא העסקים, לא ראיתי אותו בדוח.

שמואל גולן: זה דוח בנושא של הרשויות המקומיות.

עמיחי אילון: אני מבין, אם כי נושא התעסוקה יש רשויות שכן מטפלות אבל אני לא רוצה להיכנס לעניין הזה.

עמיחי אילון: אני רוצה לקצר ואני רוצה לומר בעצם שהוועדה לדעתי צריכה לעסוק ב-4 נושאים.

עמיחי אילון: קודם כל ואני מקבל בעניין הזה, לתקן את החוק בדיעבד.

עמיחי אילון: כל הקושי של תיקון חוק בדיעבד צריך לתקן את החוק ולראות שהתיקון הזה ייתן לכל האנשים את מה שאנחנו נבין שמגיע להם, לא את מה שחשבנו כשהחוק הזה חוקק.

עמיחי אילון: הדבר השני, צריך כמה שיותר מהר להכניס את המשמעויות הכלכליות שלו לתקציב 2006 ואחר כך לתקציב 2007.

עמיחי אילון: הדבר השלישי, כל הדברים שעולים פה כתקלות של בירוקרטיה.

עמיחי אילון: זה תקלות שצריך לתקן אותם.

עמיחי אילון: אני מצפה ממנכ"ל משרד ראש הממשלה שיבוא ויסביר או הפעם או בפעם הבאה, איך משרד ראש הממשלה מפיק את כל הלקחים מהעניין הזה.

עמיחי אילון: והדבר הרביעי, ואני מצטער שכנראה לא נצליח לעשות אותו היום, זה פשוט מתפקידנו להקשיב.

עמיחי אילון: ואני מאוד מבקש, אני לא יודע איזו ועדת משנה תטפל בעניין הזה, אני קודם כל הייתי רוצה להיות שייך לוועדת המשנה הזאת ואני רוצה לבוא ליום שלם, אם צריך 3 ימים, פשוט להקשיב לאנשים - - -

עזרא אלדר: מצוין.

עמיחי אילון: כי עם כל הכבוד לביקורת המדינה ועם כל הכבוד לדקות המועטות שאנשים מקבלים פה, אני עם האינטליגנציה שלי לא מצליח לרדת לעומקם של דברים.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: לא אמרתי בלעג מילה חלומות אבל כמו שאמרת, חבר הכנסת אילון, ועדה, ובמיוחד הוועדה לביקורת המדינה לא תדון בהיבטים האלה.

יורי שטרן: אנחנו אבל נעשה את המקסימום בשביל לסייע לפיתרון הבעיות הפרקטיות.

יורי שטרן: אז בבקשה, לפי התכתיב או העצה הטובה של ליאור כלפא, בבקשה עזרא, אבל תהיו קצרים כי אנחנו עוד רוצים לשמוע גם את הרשויות, גם את מנכ"ל משרד ראש הממשלה וגם את מבקר המדינה.

עזרא אלדר: אני רוצה לתת תזכורת קצרה לנוכחים פה ששבועיים לפני יום העקירה בערך, פלוס מינוס, מדינת ישראל יצאה בקמפיין אדיר שעלה מיליונים שהיה בעצם, היום כולנו יודעים את זה בדיעבד, אנחנו ידענו את זה כבר אז, קמפיין שיקרי במהותו שסיפר לכל עם ישראל שמדינת ישראל דאגה למגורשים לחינוך, לתעסוקה ולדיור.

עזרא אלדר: היום אנחנו יודעים שב-3 התחומים האלה מדינת ישראל שיקרה במצח נחושה, הוציאה קמפיין שעלה מיליונים והיום אנחנו אוכלים את פרי הביאושים הזה.

יורי שטרן: זה נכון למבקר המדינה לבדוק את היח"צנות על חשבון הציבור הזה.

עזרא אלדר: מישהו צריך לתת את הדעת ואת הדין על זה, זה עלה מיליונים, זה היה בעיתונות, בתקשורת, ברדיו, בטלביזיה בכל מקום.

יורי שטרן: אני מבקש מכם אנשי מבקר המדינה בדוחות שלכם למצוא מקום להתייחס לשימוש בכספי הציבור בשביל יח"צנות שקרית לגבי ההיערכות לפינוי.

אריה אלדד: וסתם כהערת ביניים, נדמה לי שמשרד הפרסום של איל ארד זכה במכרז באופן מפתיע.

יורי שטרן: במקרה, אבל ללא קשר לזה - - -

אבשלום וילן: זה הכסף הקטן, מה עם כל הכסף הגדול שמוציאים על המאחזים הבלתי חוקיים, את זה כבר בדקה פעם הוועדה לביקורת המדינה?

אבשלום וילן: אם נתחיל בזה, בוא נגיד את האמת לפרוטוקול, הכסף הגדול הוצא בצורה לא חוקית למאחזים.

יורי שטרן: חבר הכנסת אבו, אתה לא בזכות הדיבור, עם כל הכבוד.

אבשלום וילן: זכות הצעקה.

יורי שטרן: אבו, אני אספר לך בדיחה סובייטית.

יורי שטרן: מדברים אמריקאי ורוסי.

יורי שטרן: האמריקאי מפאר את אורח החיים האמריקאי, את רמת החיים וכו'.

יורי שטרן: והרוסי לכל דבר שהאמריקאי אומר עונה, אבל אתם תולים את הכושים.

יורי שטרן: אז אתה עם המאחזים הבלתי חוקיים שלך, בכל מקום שיש ביקורת נגד ההתנתקות אז אתה עם הכושים שלך תולה אותם, אז בבקשה.

אבשלום וילן: להגיד כושים זה לא פוליטיקלי קורקט.

יורי שטרן: אוקי, אפרו אמריקאיים.

עזרא אלדר: ברשות הנוכחים, אני רוצה לעדכן אתכם.

עזרא אלדר: אני רכז תעסוקה של וועד יישובי גוש קטיף.

עזרא אלדר: מצב האבטלה היום בין תושבי גוש קטיף עומד על 51 אחוז אבטלה ממוצע.

יורי שטרן: כמו בעזה.

עזרא אלדר: זה מצב קטסטרופלי.

עזרא אלדר: כדי שקצת תבינו.

עזרא אלדר: מדובר על אנשים שהפעילו חממות, שהיו יצואנים, שהיו להם פועלים, פתאום היום בגיל 45, 50 או יותר, מצאו עצמם יושבים בבית.

עזרא אלדר: מנסים למצוא להם עבודה, קשה להם למצוא היום עבודה.

עזרא אלדר: הם יושבים בבית, הכסף המעט שקיבלו פיצויים הולך ואוזל.

עזרא אלדר: בעוד שנתיים שלוש כשמדינת ישראל תבוא ותגיד להם, בבקשה, הנה מקום הקבע שלכם, הם יישארו במבני הקרטונים האלה שהם גרים בהם היום כי לא יהיה להם איפה לחיות, פשוט מאוד.

שלי יחימוביץ': ממה הם חיים?

עזרא אלדר: הם אוכלים את הפיצויים שמדינת ישראל נתנה להם בגין העזיבה.

עזרא אלדר: ואני אומר לך בצורה אחראית לחלוטין, הניסיונות למצוא עבודה לאנשים האלה הם פשוט כמו סירה שעולה על שרטון.

עזרא אלדר: בכל מקום שהם הולכים, בן כמה אתה?

עזרא אלדר: סליחה.

עזרא אלדר: יש לך תעודות?

עזרא אלדר: אין לך תעודות.

יורי שטרן: עזרא, מי אמור לסייע בזה, המנהלת?

עזרא אלדר: מדינת ישראל.

יורי שטרן: מה זה מדינת ישראל, מי?

עזרא אלדר: אני אתן לך דוגמא.

עזרא אלדר: מדינת ישראל הקימה לפני מספר שנים את מה שנקרא מעברים.

עזרא אלדר: מעברים הוקם על ידי מועצה אזורית יואב, שער הנגב ובני שמעון.

עזרא אלדר: שלוש המועצות האלה הקימו את העניין הזה על מנת לפתור בעיות אבטלה, על מנת להכשיר אנשים בהכשרות מקצועיות וכיוצא באלו.

עזרא אלדר: מדינת ישראל שכרה את מעברים על מנת לעזור לנו לפתור בעיות בתחום הזה ופתאום השבוע כשדיברתי עם עמירם גולדין שהוא היושב ראש של מעברים הוא קיבל הודעה שבראשון לספטמבר סוגרים לו את העסק.

יורי שטרן: מה זה מעברים?

עזרא אלדר: הסברתי, זה גוף שהוקם על מנת לפתור בעיות להשמה, כל מיני קורסים.

יורי שטרן: מי מזמין את השירותים שלהם בעבורכם?

יורי שטרן: משרד התמ"ת?

עזרא אלדר: אני לא יודע בדיוק, אולי יונתן בשיא יודע יותר טוב מי מממן ומי שולח.

עזרא אלדר: אני רק יודע שאני עומד איתו בקשר הדוק.

עזרא אלדר: אנחנו מפיצים בין אתרי היישובים את הקורסים למיניהם שמעברים מארגנת על מנת שניתן לכל מתיישב שיירצה לצאת לעבודה, עוד כלי, עוד כמה נקודות כדי שכשהוא יבוא למקום עבודה ויישאל מה אתה יודע, שיהיה לו איזושהי עדיפות לגבי העניין הזה.

עזרא אלדר: בנקודה הזאת אני רוצה להוסיף עוד דבר.

עזרא אלדר: היה חשוב שמדינת ישראל כדי לעשות תיקון לעוול שנעשה, תיתן עדיפות במכרזים של המדינה לתושבי גוש קטיף.

עזרא אלדר: יוצא מכרז ל-X אנשים?

עזרא אלדר: אז אם יש בתוך המכרז הזה 20 אנשים, תן עדיפות ל-10, 15 20 אחוז אנשי גוש קטיף.

עזרא אלדר: בתוך המכרז הזה של X אנשים, צריכים להחליט שאחוז מסוים סגור עבור תושבי גוש קטיף.

עזרא אלדר: כמובן אם יש להם התאמה מקצועית.

עזרא אלדר: אני לא אומר להכניס סתם אבל היו לא מעט אנשים מאיתנו שניסו להיכנס למכרזים ולא קיבלו אותם.

אבשלום וילן: אלה שהיו מורים בגוש, לא מועסקים על ידי משרד החינוך יותר?

אבשלום וילן: כמה מהחקלאים המשיכו בחקלאות?

אבשלום וילן: תן לנו סדרי גודל של המספרים.

עזרא אלדר: מספר החקלאים שחזרו הוא מעט מאוד, בין 10 ל-15 סך הכל של חקלאים חזרו לחקלאות.

עזרא אלדר: יושב פה שלמה וסרטיל שעוד מעט יסביר לכם, אבל מי שיכל לחזור לחקלאות זה רק אנשים שיכלו לשכור שטח ולבנות עליו משתלות.

עזרא אלדר: אין עניין של התחברות לקרקע.

עזרא אלדר: כל הנושא של קרקע גוש קטיף הייתה דבר מאוד חיוני לגידולים.

עזרא אלדר: כמו שכולכם יודעים, האדמה שם הייתה מיוחדת.

עזרא אלדר: מה שיש לנו היום למשל בנחל שורק באזור יד בנימין זה לא אותו דבר, אי אפשר לגדל שם אותו דבר, זה תנאים שונים לחלוטין.

עזרא אלדר: לגבי האנשים המובטלים, יש לזה השפעות שנוגעות לשאר הפרמטרים.

עזרא אלדר: כשאבא יושב בבית מהבוקר עד הלילה, הילד חוזר מבית הספר ורואה את אבא באותה פוזה כמו שהיה כשיצא בבוקר, בבית כל החיכוכים מתחילים לעלות לרמות שעמירה אחר כך צריכה לטפל בהן.

עזרא אלדר: הדימוי של האבא בעיני המשפחה יורד, בעיני הציבור יורד - - -

יורי שטרן: אתה מרכז את הנושא מטעם ועד היישובים?

עזרא אלדר: כן.

יורי שטרן: יש לכם תוכנית?

יורי שטרן: הגעתם לאיזושהי פרוגרמה ברורה מה אפשר לעשות, כי יש פה קשיים אובייקטיבים שאתה מדבר עליהם, אי התאמה של אנשים וכו'.

עזרא אלדר: יש לנו תוכנית, אני נכנסתי לא לפני הרבה זמן לעניין הזה.

עזרא אלדר: בניתי פרוגרמה.

עזרא אלדר: היום המצב הוא כזה שאנשים יושבים בבית, אפילו לא נכנסים לאתרי אינטרנט או לעיתונים למודעות דרושים ולכל המקומות בהם יש פרסומים בנושא עבודה כדי לראות מה האפשרויות.

עזרא אלדר: אנחנו רוצים היום ליצור מצב שמצד אחד יהיה לנו רישום, אנחנו עוברים עכשיו ביישובים מאתר לאתר, עושים סקר אצל המובטלים, רושמים את ההשכלה שלהם, רושמים מה הם היו רוצים.

עזרא אלדר: מצד שני אנחנו אוספים באתר האינטרנט שנקרא ג'וב קטיף, את כל המשרות הרלוונטיות ואנחנו רוצים לשלב ביניהם.

עזרא אלדר: שיקראו לאנשים ויגידו להם, אדוני, מצאנו לך ג'וב כמו שרצית ונחבר אותם.

עזרא אלדר: כי אנשים לבד כבר אינם עושים את זה, הם יושבים אפתיים במצב קשה מאוד.

דורון בן-שלומי: שמי דורון ואני גזבר הוועד.

דורון בן-שלומי: אני רוצה לציין שהיה ועדיין קיים, שיתוף פעולה טוב עם משרד התמ"ת.

דורון בן-שלומי: אבל העסק הזה גדול עלינו.

דורון בן-שלומי: זה עסק שרק מדינת ישראל יכולה להרים.

דורון בן-שלומי: לנו אין תשובה ל-200, 300, או 400 אנשים בני חמישים, שישים שצריכים להתחיל התחלה חדשה, לעשות סוויץ בראש, לעשות - - -

יורי שטרן: סליחה, החברה הזאת מעברים, הייתה אמורה לסייע לכם מקצועית גם בזה?

דורון בן-שלומי: מעברים עושה קורסי השמה, היא לא יכולה להחליף את מדינת ישראל כמדינה.

דורון בן-שלומי: אם זה לא ייתפס כבעיה אמיתית זה לא יסתיים כי יש פה בעיה שלא יכולה להיפתר על ידי מגזר שלישי כזה או אחר.

שמואל כץ: אתה יודע לכמה קורסים של מעברים נרשמו אנשים, נתנו להם תאריך פתיחת הקורס, מגיעים לקורס ואומרים להם, מצטערים, לא פותחים.

יורי שטרן: אין מספיק נרשמים?

שמואל כץ: לא, יש נרשמים אבל אין תקציב.

עזרא אלדר: בהמשך למה שאמר דורון, היינו רוצים מחברי הכנסת שנוכחים פה לעזור לנו בקטע הזה על מנת להעביר תיקון בחוק שמי שגורש מגוש קטיף בגיל 45 או 50, תהיה בו איזושהי תמיכה.

עזרא אלדר: קשה לנו היום להשיג להם מקצוע כמו שהם היו לפני כן.

עזרא אלדר: זה דבר אחד.

עזרא אלדר: דבר שני, גם בנושאי תקצוב - - -

שלי יחימוביץ': סליחה, אתה יכול להיות יותר קונקרטי?

שלי יחימוביץ': איזו חקיקה אתה מצפה מאיתנו שנעשה?

עזרא אלדר: איזושהי פנסיה.

שלי יחימוביץ': תהיה קונקרטי.

דורון בן-שלומי: לא פנסיה, אני רוצה להשלים את דברי.

דורון בן-שלומי: התמ"ת הריץ עניין שכל עסק שמעסיק מעל 5 עובדים והוא מתחייב להם ל-5 שנים, אותו מעסיק יקבל תמיכה ב-15 אחוז.

דורון בן-שלומי: הייתה יוזמה בזמנו שהתמיכה תהיה לא רק כאשר מעסיק קולט 5 עובדים אלא גם פחות.

דורון בן-שלומי: 5 עובדים זה דבר ברור, דבר קשה, לעסק שמגדיל את עצמו ב-5 עובדים ומתחייב ל-5 שנים, זה לא דבר פשוט.

דורון בן-שלומי: אבל זה צריך להיות מהאדם הראשון.

דורון בן-שלומי: כל מעסיק שקלט עובד יקבל תמיכה והוא יתחייב על זה.

דורון בן-שלומי: אני יודע שזו הייתה הצעה, אני לא יודע איך זה נגמר.

יורי שטרן: בשביל זה צריך להתכנס ספציפית בנושא תעסוקה ואני מניח שלא הפעם כאשר העסק מתחלק לשניים, ההצעות לשינוי החקיקה שזה לא מסלול של הדיונים בוועדה, זה באמת דיון נפרד.

יורי שטרן: אני מניח שבשדולה יהיה גיבוש תיקונים לחוק גם בקטע הזה וגם בקטעים האחרים.

יורי שטרן: זה מסלול אחד.

יורי שטרן: המסלול השני אלה הדברים שהם לא בחקיקה אלא בהחלטות הממשלה, בתקציבים, במתן מענה מקצועי - - -

עזרא אלדר: בנושא התקציבים אנחנו מבקשים עזרה לנו עם האנשים כדי שיוכלו לעשות לבד את הסקרים וכל מה שצריך - - -

יורי שטרן: בזה אני בטוח שוועדת המשנה תתרכז מטבע הדברים בנושאים האלה.

עזרא אלדר: הנושא של פנסיה מגיל 45 לאנשים שגורשו, דורון אולי נכנס לעניינים האלה אבל הוא לא אמר עד הסוף.

עזרא אלדר: אנחנו חושבים שמי שגורש ואין לו אפשרות לחזור למעגל העבודה, מדינת ישראל הייתה צריכה לתת לו איזשהו פיצוי על העניין הזה.

עזרא אלדר: הוא יושב היום בבית ואוכל את הפיצויים.

יורי שטרן: תראה, אבל זה צריך להישקל במכלול הפיצויים שהמשפחות מקבלות, זה לא יכול להיות החלטה נפרדת.

יורי שטרן: לכן אתם עכשיו שמתם את הרעיון הזה על השולחן.

יורי שטרן: אני מניח שהדיון בנושא הזה יהיה בשדולה לא בוועדה לביקורת המדינה כי זה תיקון לחקיקה.

יורי שטרן: בואו נעבור לחקלאות, שלמה, אבל תוסיף רק מה שעזרא לא אמר.

שלמה וסרטיל: אני אתמקד רק בחקלאות כי הדברים האחרים נאמרו יותר או פחות.

שלמה וסרטיל: צריך להזכיר לכולם שגוש קטיף באופיו הייתה התיישבות חקלאית ומי ששכח, גוש קטיף ייצר ושיווק וייצא סדר גודל של קרוב ל-100 מיליון יורו.

שלמה וסרטיל: זה לא עסק של מה בכך.

שלמה וסרטיל: זה היה הגוש ההתיישבותי, החקלאי, האינטנסיבי והגדול ביותר שהיה במדינת ישראל.

יורי שטרן: כמה אחוז מתוך הייצור החקלאות של מדינת ישראל היה גוש קטיף?

שלמה וסרטיל: אני לא יודע בדיוק - - -

אבשלום וילן: יורי, זה לא רלוונטי כי היו להם דברים מאוד ייחודיים, גם אם הם היו מאה.

שלמה וסרטיל: נכון, אבל בניגוד למה שעמי איילון אמר, תסלח לי, הנתונים שכרגע הזכרת, אני רוצה להזכיר את הדבר הזה כי לפעמים מרוב שאנחנו שומעים את זה אנחנו מתחילים גם להאמין בזה.

שלמה וסרטיל: צריך לזכור שעוטף עזה היו, עד היום, מקבלים 13 אחוז הנחה במס הכנסה.

שלמה וסרטיל: גוש קטיף לא קיבל את הדבר הזה.

יורי שטרן: קיבל אבל זה בוטל בהחלטת הממשל.

שלמה וסרטיל: לא קיבל, אני רוצה שזה יישמע היטב עוד פעם ועוד פעם.

שלמה וסרטיל: כי כל פעם אומרים לנו, קיבלנו וקיבלנו.

שלמה וסרטיל: 3 וחצי ק"מ מביתי הייתי עובר, מגיע לקו כיסופים, הייתי זוכה ב-13 אחוז נוספים תוספת הכנסה.

שלמה וסרטיל: פשוט מאוד, תוסיף לי תוסיף לאשתי וכן הלאה, זה יכול להתבטא במאות שקלים וגם יותר מזה.

שלמה וסרטיל: לא היה בגוש קטיף את העניין הזה, לא קיבלנו.

שלמה וסרטיל: אז אני מבקש, את הדברים האלה לדייק.

שלמה וסרטיל: לגבי כל ההשקעות, קיבלנו בדיוק כמו שחבר שלי מקבל בניצני עוז.

שלמה וסרטיל: שום אגורה אחת יותר לא.

שלמה וסרטיל: אז את הדבר הזה חייבים לזכור שוב ושוב כדי שלא נתחיל להאמין בטעות הזאת.

שלמה וסרטיל: לגבי החקלאות עצמה, נכון הוא שהיו לנו שם מספר פרמטרים שאין לנו אותם במקום אחר.

שלמה וסרטיל: זה נכון.

שלמה וסרטיל: מה לעשות שהיינו נמצאים במה שנקרא, בסיבוב של הים התיכון ששם הייתה לנו את הבריזה הימית ואת הרוח המדברית שנתנו לנו שם אקלים יוצא מהכלל, את החול שהיה יוצא מהכלל שלמעשה עד שלא באנו הרי אף אחד לא גילה אותו, צריך לזכור גם את זה.

שלמה וסרטיל: היום גם הנחלנו את הידיעה הזאת גם לשכנינו הערבים והם עושים את זה, יותר, פחות, אני לא יודע איך זה הולך אבל לפחות הנתון הזה יש להם.

שלמה וסרטיל: היה לנו גם את העניין של העובדים הזמינים, זה נכון.

שלמה וסרטיל: אז צעקו עלינו, ואני זוכר את שלי יחימוביץ בגילגולה הקודם שצעקה עלינו שאנחנו גוזלים את הערבים במשכורתם - - -

שלי יחימוביץ': סליחה, אני רוצה שתהיה הגון כלפי.

שלי יחימוביץ': גם כעיתונאית במהלך ההתנתקות נקטתי עמדה מאוד חריגה ביחס שלי למפונים.

שלי יחימוביץ': אני מבקשת שלא תיכנע פה לסטיגמות כלליות.

שלמה וסרטיל: אני מתייחס לחברת הכנסת שלי יחימוביץ בכל הכבוד אבל בנושא הזה התייחסתי - - -

שלי יחימוביץ': תרשה לי בבקשה, אני מאוד מבקשת להגיב.

יורי שטרן: אבל לא יהיה לנו זמן לדברים החשובים.

שלי יחימוביץ': אפילו במליאה מותר לחבר כנסת לדבר אם מדברים עליו באופן ספציפי.

יורי שטרן: שלי, אני אוסיף אותך לרשימת הדוברים.

שלי יחימוביץ': אני לא מקבלת את זה, אני באה לפה ברצון טוב - - -

שלמה וסרטיל: אם הבנת את זה לא טוב אני מתנצל.

שלמה וסרטיל: אם משהו לא הובן כאן נכון ולא התכוונתי לשום סטיגמה שלילית, אבל בתקשורת לפחות, אמרו לנו שאנחנו מנצלים את הערבים והיום אתם יכולים לראות מה קורה.

שלמה וסרטיל: אני רוצה לומר כרגע, מצב החקלאים היום נמצא במצב כזה שלמעשה ישנם היום בין 10 אולי 15 חקלאים או דמי חקלאים שממשיכים לעבוד וגם זה לא סוף פסוק כי ההשקעות של החקלאים היום הם בלא סיוע של המדינה.

שלמה וסרטיל: קחו לדוגמא היום באזור מבקיעים, הלכו חברים והשקיעו שם כבר עשרות אלפי שקלים, עשרות אלפי דולרים בהקמת חממות.

שלמה וסרטיל: ופתאום אומרים להם, סליחה, 10 אחוז שהתכוונו אנחנו לא יכולים לתת לכם, מה-25 אחוז אנחנו נותנים לכם רק 15 אחוז.

שלמה וסרטיל: במילים אחרות, מורידים להם ישר את המענקים שהובטחו להם ועל סמך זה הם הלכו ובנו.

שלמה וסרטיל: לשמחתי לא נפלתי בפח הזה אבל ישנם חברים טובים שלי שעשו את זה וישנם חברים אחרים שלא עשו ולא נכנסו למעגל החקלאות.

שלמה וסרטיל: אנחנו נמצאים היום בגיל יותר קרוב לגיל 60 מאשר לגיל 50, ובגיל כזה אם אנחנו לא רואים גם מתי, עם כל הנכונות וכל המוכנות של המנהלת, של מדינת ישראל, של המנכ"ל הקודם של אילן, שהציג לנו כאן במצגת יפה את כל מה שכבר הוכן לנו, איפה כל החקלאות הזאת?

שלמה וסרטיל: אם יוכלו להסביר לי איפה החקלאות הזאת ואיך באים להביא לנו את החקלאות הזאת חזרה, אני אקבל את זה.

יורי שטרן: כחקלאי וכאחד שמרכז עכשיו את הנושא, אתה רואה עבור רוב החקלאים אפשרות לחזור לחקלאות בצורות השונות בתנאים החדשים?

שלמה וסרטיל: התנאים שאני כבר כתבתי אותם וגם העברתי אותם ליושב הראש וגם ליושבת ראש הקודמת, התנאים שהחקלאים יכולים לחזור אליהם מתחילים כך.

שלמה וסרטיל: ראשית אנחנו לא מבקשים לירה, לא רוצים כסף.

שלמה וסרטיל: תבנו לנו בחינם מה שאתם רוצים בעלות שלכם, מה שהיה לנו זה מה שיהיה לנו, לא יותר.

שלמה וסרטיל: דבר שני, את השטחים הרי אנחנו לא מקבלים היום, אז על מה אנחנו מדברים?

שלמה וסרטיל: בירוקרטיה של עוד מעט שנה.

שלמה וסרטיל: אנחנו עד לרגע זה לא קיבלנו שטחים בשביל להתחיל לבנות - - -

יורי שטרן: שכעיקרון הוקצבו?

שלמה וסרטיל: כן, שזהו פיתרון אלמנטרי להתחיל כי בלי קרקע אי אפשר לעשות חקלאות.

יורי שטרן: אבל יש הקצאת קרקע.

שלמה וסרטיל: יש הקצאה על הנייר.

שלמה וסרטיל: יש ויכוחים ויש סמנטיקות וכו'.

שלמה וסרטיל: כל היועצים המשפטיים שישנו בזמן הפינוי והגירוש - - -

עמירה דותן: שלמה, כדי להיות יותר פרקטיים, אתה אומר שהוצגה כאן תוכנית על ידי מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

עמירה דותן: יש פער בין התוכנית שהוצגה לבין המציאות של היום.

עמירה דותן: האם מישהו יכול לשרטט את הפער הזה בין מה שהובטח לבין מה שישנו?

עמירה דותן: האם זה משורטט במבקר?

עמירה דותן: האם זה משורטט אצלכם?

עמירה דותן: האם מישהו יכול להראות איזשהו תחום שיש בו פערים בין מה שחשבתם שאתם הולכים לקבל לבין מה שקורה היום, כדי שנוכל להתחיל לטפל בדברים.

שלמה וסרטיל: במקרה הזה זה פשוט, השטח מדבר.

שלמה וסרטיל: אז אם אנחנו רואים שאין חקלאות בשטח צריך לשאול למה.

יורי שטרן: חברת הכנסת דותן שואלת שאלה אחרת.

יורי שטרן: אנחנו רוצים לזהות בצורה כמה שיותר ברורה ומדויקת את הפערים האלה, איפה הדברים תקועים?

יורי שטרן: מה לא נעשה ממה שכבר הוחלט?

יורי שטרן: מה צריך להחליט אחרת?

יורי שטרן: ולעבוד בצורה ממוקדת.

שלמה וסרטיל: הפערים מתחילים בזה שאני בפיצוי שאני אקבל היום אני לא מסוגל לבנות היום את מה שהיה לי קודם.

שלמה וסרטיל: זה פחות מחצי מה שאני יכול לבנות בתנאים של היום ממה שהיה לי קודם.

יורי שטרן: כלומר, אתה אומר שבמצב של היום אין סיכוי לרוב החקלאים לחזור לעבודה החקלאית.

שלמה וסרטיל: בוודאי שלא.

שלמה וסרטיל: גם אם נניח שבאיזשהו שלב יבואו ויסגרו את הפערים, מישהו צריך כאן לקחת את האחריות הזאת על זה שעונה, שתיים, שלוש, ואנחנו בדרך להפסיד את העונה החמישית, מי מפצה אותנו על זה?

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: חגית בבקשה אבל לפנייך חבר הכנסת אריה אלדד, בבקשה.

אריה אלדד: תודה אדוני היושב ראש, בדוח של משרד המבקר יש כמה התייחסויות ספציפיות להיערכות הרשויות.

אריה אלדד: הוא מדבר על כך שלא הייתה היערכות מוקדמת, שלא היו הנחיות מצד משרדי הממשלה לרשויות המקומיות, התקצוב לא היה קיים או היה חלקי, לא היה כוח אדם שהוקצה לנושאי רווחה והרשויות לא היו מעורבות בהקמת התשתיות הדרושות.

אריה אלדד: אני מנסה לבחון מה שורש התקלה, לא כדי לתלות אשמים, הלא ברור שאין לנו הסמכות לכך, אלא כדי לראות איך אנחנו עושים משהו יותר טוב.

אריה אלדד: הסיבות שאנחנו שומעים זה שלא היה שיתוף פעולה עם המפונים, לא העריכו שהם ירצו להיות ביחד, ציפו שכל אחד ילך לשכור דירה, מנהלת סל"ע אמרה פעם אחרי פעם, בשיחות, בדיונים, באלפי דיונים, אגב הם אף פעם לא ממוסמכים כי זה המנהג של מנהלת סל"ע, לא להוציא סיכומים בדברים האלה, אין לנו כלים חוקיים לעזור, החוק לא טוב.

אריה אלדד: כאשר בא גוף שהתפקיד שלו על פי שמו הוא סיוע למפונים, אני מצפה שאם יש לו בעיה חוקית שהוא ייזום יוזמת חקיקה כדי לתת לעצמו כלים חוקיים.

אריה אלדד: אני לא שמעתי עד היום על יוזמת חקיקה אחת שיצאה מסל"ע, או ממשרד ממשלתי שבא לעזור ואומר, אין לי כלים.

אריה אלדד: הלא יש הצעות חוק ממשלתיות, למה זה צריך לבוא כהצעות חוק פרטיות?

אריה אלדד: האמצעים הועברו לרשות הרשויות ובהרבה מקרים בדין כך.

אריה אלדד: אבל אנחנו מכירים את מצבם העגום של הרשויות המקומיות בארץ וכל מי שכבר העביר כספים, הלא הבעיה היא שברוב המקרים גם לא העבירו תקציבים, אבל כל מי שכבר העביר היה צריך לצפות שהעברות תקציבים לרשויות ששקועות בגירעונות קשים, ההעברה התקציבית הזאת תימהל במה שאין לרשות.

אריה אלדד: אז ממה רוצים שיעזרו להם?

שמעון כהן: חבר הכנסת אלדד, זה לא פיר, עד כאן.

שמעון כהן: כל מה שאמרת אני מסכים איתך והכל אבל הרשויות העבירו כל שקל שקיבלו, יותר מזה.

שמעון כהן: אני יכול להגיד גם בשם המועצה האזורית חוף אשקלון, אנחנו עד היום מתקצבים על חשבון עיריית אשקלון את מה שאנחנו לא מקבלים, אז זה לא הוגן.

אריה אלדד: אני יודע ואני יודע שגם התנדבתם לתת תקנים שלא היו לכם.

שמעון כהן: נכון, וגם היום אנחנו מממנים, ויושבים פה גם נציגי כפר דרום וגם נציגי ניסנית ואנחנו היום מממנים אותם במקום הממשלה.

דובר: נכון מאוד.

אריה אלדד: מה שאני אומר הוא לא ביקורת על הרשויות, מה שאני אומר הוא שכאשר מטילים משימה לאומית כזאת על רשות שממילא נמצאת בקשיים קשים מאוד, בגירעונות.

אריה אלדד: איך מצפים שהם יוכלו לקחת על עצמם משימה לאומית שהמדינה לא מתקצבת?

יורי שטרן: נחל שורק היא מועצה בקשיים.

אריה אלדד: הדיון הזה מתקיים ביום מעניין.

אריה אלדד: ביום בו הולכים לאשר את תקציב המדינה.

אריה אלדד: אם אנחנו רואים את הליקויים ואומרים שאנחנו לא מחפשים את האשמים אלא רוצים לתקן, אני לא רואה בתקציב המדינה היום, על פי הערכת אנשים, והם לא מוסמכים אבל גם לא שמעתי מספר אחר, חסרים 2 מיליארד לטיפול במגורשים.

אריה אלדד: איפה זה בתקציב שהיום אנחנו הולכים לאשר?

אריה אלדד: איך אנחנו צופים פני עתיד אם היום אנחנו הולכים לאשר את התקציב וגם בתקציב היום אתם יכולים לקחת את הדוח שכתבתם על מה שהיה ולהעתיק אותו לדוח שתכתבו על מה שיהיה כי תקציב גם היום לא יהיה, ובלי תקציב כל המילים היפות על משימה לאומית והיותם של האנשים הללו שליחים, לא תהיה מגובה ביכולת לעזור להם.

אריה אלדד: אז כל השאר אלה פרטים אבל הפרטים הללו כולם יקומו ויפלו על היכולת התקציבית של המדינה לגבות אותה.

אריה אלדד: ואם לא יהיו סעיפים בתקציב המדינה, ועל פי מה שהולך להיות מאושר היום לא יהיו תקציבים, אנחנו יכולים לכתוב כבר את דוח המבקר הבא, תודה רבה.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: אני רוצה לשמוע מחגית על הקהילה אבל ממש בשתי דקות כי אנחנו בלחץ זמן, ואחר כך שתי דקות על יישובי קבע, אחר כך רוני ושמעון ראשי המועצות, - - -

דובר: גם אנחנו רוצים לדבר, אתה לא מוכן לשמוע אותנו.

יורי שטרן: אני מצטער.

דובר: גם אני מצטער אבל הבעיה היא שאני סובל.

יורי שטרן: הישיבה הזאת היא ישיבת פתיחה, היא לא ישיבת סגירה של הנושא.

יורי שטרן: הישיבה הזאת היא כדי לפתוח סידרה שלמה של דיונים ושל מעשים שלנו בתחום הזה, לכן מה שלא יישמע בישיבה הזאת יישמע בישיבות הבאות ואני מתנצל מראש על כך שלא כולם יקבלו את זכות הדיבור היום, בבקשה חגית.

חגית ירון: אני משמשת היום כיושבת ראש אתר הקרווילות בניצן וגם עובדת בוועד מתיישבי גוש קטיף במה שאנחנו קוראים העצמה קהילתית.

חגית ירון: גוש קטיף מחולק היום לכ-28 קהילות מפוזרות ברחבי הארץ, מחיספין בצפון ועד יתד ויבול, וכל מה שאתם מכירים.

חגית ירון: הבעיה המרכזית שאנחנו רואים זה שהכוחות שיש בתוך הקהילות שמצליחים לאחד ולמנף את הקהילה לחזור לאיזה שהם חיי שגרה שידענו בעבר, הולכים ואוזלים.

חגית ירון: למה הם הולכים ואוזלים?

חגית ירון: כי הם עובדים רק על מתנדבים.

חגית ירון: יש הרבה מאוד דיבורים על הקהילות של גוש קטיף, קראתי בעצם את הסיכום של המנכ"ל הקודם של משרד ראש הממשלה מר אילן כהן לגבי הקהילות של גוש קטיף, אבל בשורה התחתונה אף אחד לא מתקצב את זה.

חגית ירון: אף אחד לא מתקצב את רכזי הקהילות שעושים עבודה בהתנדבות, אף אחד לא מתקצב את מזכירי הקהילות, את יושבי הראש של הקהילות ובטח ובטח לא את הפעילות בקהילות.

יורי שטרן: זה איפה שהוא היה מתוכנן לתקצוב או שלא?

חגית ירון: יש אישור לאיזשהו תקציב מאוד מזערי אם על ידי המנהלת, אני חושבת שהפעם הראשונה ששמעתי שהוא צריך לרדת היה ב-20 באפריל.

חגית ירון: עד היום הוא לא ירד.

חגית ירון: יכול להיות שהוא קשור לאישור של התקציב שחבר הכנסת אלדד אמר שאתם צריכים לאשר היום ויכול להיות שלא.

חגית ירון: אין לי פיתרון ואין לי תשובות לזה.

יורי שטרן: אנחנו נשמע ממנכ"ל משרד ראש הממשלה.

חגית ירון: היה תקציב, קיצצו אותו, היינו צריכים לעשות שינויים בצרכים שלנו פתאום, לא ברור לי לפי מה קיצצו, לא ברור לי לפי מה תקצבו.

חגית ירון: בשורה תחתונה, אין מישהו שמוכן לבוא ולשים כסף על זה שאנחנו נהיה משוקמים.

חגית ירון: זאת נקודה אחת.

חגית ירון: הנקודה השנייה היא, מי מנהל את החיים שלנו.

חגית ירון: אני אדגים את זה על ניצן אבל זה נכון לכל הקהילות.

חגית ירון: כיושבת ראש ניצן שבה יש 8 קהילות, יחד איתי באתר יש עוד מנהלים.

חגית ירון: יש מנהל מטעם מנהלת סל"ע, יש מנהלת מתנ"ס מטעם המועצה אזורית חוף אשקלון שרואה את עצמה כמנהלת האתר.

חגית ירון: יש לי סיוע מאוד גדול של מר יענקל'ה חיים ממשרד השיכון שהוא מנהל האתר.

חגית ירון: רק אין לנו שום אמצעים באמת לעשות משהו באתר.

חגית ירון: כיושבת ראש, קודם כל אני לא בטוחה שאני צריכה יחד איתי עוד עוזרים חיצוניים.

חגית ירון: אני חושבת שתושבי גוש קטיף ידעו לקיים קהילות ויישובים ויודעים גם היום.

חגית ירון: אני מתחננת, התחננתי בפני השדולה, אני מתחננת גם בפניכם, תנו לנו לנהל את עצמנו, תנו לנו לעזור לעצמנו בשיקום הזה, את התקציבים תנו לנו ישירות.

חגית ירון: אל תעבירו לנו אותו דרך אלף גורמים.

יורי שטרן: את נבחרת בישיבה?

חגית ירון: אני נבחרתי על ידי הנהלת ניצן שמורכבת מכל יושבי הראש של כל הקהילות שנמצאות בניצן.

יורי שטרן: הנושא האחרון, מוטי, בבקשה.

מוטי שומרון: מדינת ישראל סימנה כמשימה לאומית את נושא הגירוש שלנו ועשתה את כל המאמצים האפשריים והבלתי אפשריים כדי שנגורש כמה שיותר מהר, שגוש קטיף יישאר נקי מיהודים, במבחן התוצאה הציון עשר.

מוטי שומרון: גוש קטיף ללא רגל יהודית.

יורי שטרן: יודנריין, כן.

שמואל כץ: אדוני, פינו רק את גוש קטיף, לא פינו את צפון החבל, פינו רק את גוש קטיף.

יורי שטרן: לא, כל חבל עזה, סליחה.

מוטי שומרון: אנחנו דורשים ממדינת ישראל בנושא יישובי הקבע, שיקום הקהילות בקבע, ולא רק בזמני.

מוטי שומרון: אגב, אני חייב הערה אחת, אני לא יודע אם אנשים יודעים, יש עדיין כ-60 משפחות שיושבות עדיין בבתי המלון ובבתי הארחה ועיניהם כלות לקרוון הנכסף.

דוברת: יש גם אנשים באוהלים.

מוטי שומרון: ובאוהלים, אז אולי באמת כדאי שחברי כנסת יטריחו את עצמם יום אחד ויראו איך נראים אנשים באוהלים - - -

יורי שטרן: אם אתה לוקח בחשבון את סך הכל אוכלוסיית המגורשים, כמה מתוכם אמורים להתיישב ביישובים חקלאיים וכו' וכמה הולכים למסלול העירוני?

יורי שטרן: יש כאלה שהיום שוכרים דירות באשקלון וכו'.

מוטי שומרון: אנשים רוצים פיתרונות שיקום קהילתי ולא פרטני ועל זה כל הדיון.

יורי שטרן: אבל לא מאה אחוז מהאנשים רוצים את זה.

מוטי שומרון: לא אמרתי שמאה אחוז.

יורי שטרן: אז אני שואל אותך כמה.

מוטי שומרון: אני לא יודע, לא עשיתי פילוח.

מוטי שומרון: אבל אני יודע שהרוב המוחלט רוצים שיקום קהילתי בקהילות שלהם, זה ודאי ואין לי ספק בדבר.

מוטי שומרון: אני חושב שחובתה של מדינת ישראל, ואני בכלל לא נכנס אם זה המנהלת או משרד זה או אחר, זה לא מעניין אותנו, חובתה של מדינת ישראל כמדינה וחובתה של ממשלת ישראל כרשות המבצעת של מדינת ישראל, לראות בשיקום הקבע משימה לאומית, וכשמדינת ישראל רוצה לעשות משימה לאומית היא יודעת גם לקחת 50,000 חיילים ולהגיד להם זאת המשימה שלכם.

מוטי שומרון: מה שאנחנו דורשים ומבקשים, נכון להיום כל מה שקשור כמעט, להוציא מספק, לשיקום הקבע ובניית יישובי הקבע באו מיוזמות שלנו, מריצות שלנו, ממאמץ עצום שאנחנו משקיעים.

מוטי שומרון: המדינה בקושי יושבת איתנו כשאנחנו מציעים רעיונות ופיתרונות.

מוטי שומרון: ואני אספר דבר קטן, ישבנו במנהל התכנון במשרד הפנים על הנקודה של אגוז, זה יכול להיות על כל יישוב אחר.

מוטי שומרון: ההתייחסות היהירה והמזלזלת שחשנו בישיבה, וכבר בפתיחת הדיון אומר פקיד בכיר מאוד, אני מבקש לא לדבר על אידיאולוגיות, הכל ידוע.

מוטי שומרון: עיזבו, בואו נראה תכל'ס איך אפשר לזרוק את העסק.

מוטי שומרון: זאת בעצם הייתה האמירה.

מוטי שומרון: אנחנו ציבור שממשיכים לבנות את המדינה, למרות מה שהמדינה עוללה לנו ומעוללת לנו ברגע זה.

מוטי שומרון: אנחנו ממשיכים לבנות את המדינה, אנחנו נמשיך לבנות, אנחנו לא מתייאשים מציונות, אנחנו נמשיך לפתח.

מוטי שומרון: אנחנו הולכים לפתח יישובים רבים, אנחנו הולכים לפתח בלכיש ובעוד מקומות, בצפון ובדרום ונמשיך לבנות ונמשיך לעשות.

מוטי שומרון: אבל זה לא יכול להתבצע בצורה התנדבותית של אנשים.

מוטי שומרון: מדינת ישראל מוכרחה להוביל את המהלך.

יורי שטרן: מי הפרטנר שלכם בנושאים האלה של יישוב קבע?

יורי שטרן: משרד השיכון?

מוטי שומרון: לצערנו אין פרטנר.

מוטי שומרון: המדינה לא ישבה איתנו עד היום, פעם אחת לא אמרה, בוא נשב לשולחן, בוא נשמע מה אתם רוצים, בוא נעזור לכם, בוא נראה בזה משימה לאומית.

מוטי שומרון: זו חובתה של מדינת ישראל.

יורי שטרן: מה עם המנהלת?

מוטי שומרון: איתנו מעולם לא ישבו על העניין.

מוטי שומרון: ביקשנו, התחננו, לא ישבו.

מוטי שומרון: תודה.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: אבקש מרוני מהצרי, מעבר לכל מה שמדובר, כעת מה אתה כראש העיר היית מצפה מהמדינה וגם קצת מספרים, כמה מהמגורשים חיים אצלך בעיר?

אבשלום וילן: סלח לי, אם זה לפרוטוקול רשמית זה מפונים ולא מגורשים.

יורי שטרן: אני כראש ועדה קורא להם מגורשים.

אבשלום וילן: אני מבקש לפרוטוקול, אל תגיד מגורשים.

יורי שטרן: אז אתה תגיד מפונים.

אבשלום וילן: אל תעשה מזה פוליטיקה.

רוני מהצרי: שמענו פה בעיקר את מפוני גוש קטיף ולא שמענו את צפון הרצועה ונמצאים פה מייצגים של לא פחות משפחות, יש פה לפחות מייצגים של כ-300 משפחות, גם ניסנית וגם אלי סיני שלא שמענו אותם.

רוני מהצרי: זה דבר אחד.

רוני מהצרי: דבר שני, אני אומר לכם שהבעיה בכל הפינוי הזה זה ההתנהלות ולא משהו אחר, אבל ההתנהלות משני הצדדים.

רוני מהצרי: בשביל האיזון, אני לא מייצג את המדינה, יש לי המון טענות נגד המדינה אבל ההתנהלות של שני הצדדים.

רוני מהצרי: ההתנהלות קודם כל של מדינת ישראל עד היום.

רוני מהצרי: אני אומר לכם שהפינוי הזמני הוא כאין וכאפס לעומת פינוי הקבע או מגורי הקבע, בגלל שני הצדדים עד היום.

רוני מהצרי: שאלת אותם שאלה וענו לך פה בפשטות כזאת, 90 אחוז רוצים יישובים קהילתיים.

רוני מהצרי: אני אומר לך, אין את הנתון הזה, הם עדיין לא יודעים בעצמם ויושב פה מייצג של אחד היישובים, הם לא יודעים עד היום בתוך עצמם איפה הם רוצים להיות, באיזו מסגרת ויש פה תנודות לכאן ולכאן, בצדק מבחינתם.

רוני מהצרי: הם חיים באיזה ערפל שהם בתוך המשפחות עדיין לא יודעים מה הם רוצים.

רוני מהצרי: אבל מצד שני שאלת אותם, מי מייצג אותם, מי הפרטנר?

רוני מהצרי: אני מודיע לך חד משמעית, אין פרטנר היום במדינת ישראל שיודע לקחת את הפרויקט הזה ולטפל בו מכל הצדדים.

רוני מהצרי: מנהלת סל"ע היא לא הכתובת.

רוני מהצרי: העלו פה את נושא התעסוקה, דיור הקבע.

רוני מהצרי: שמעתי פה גם שמאשימים שאני מנטרל את תוכנית ניצנים.

רוני מהצרי: אני ראש עיריית אשקלון, אני לא ראש עיריית המפונים.

רוני מהצרי: תושבי אשקלון חשובים לי, שלא יפגעו המפונים, לא פחות מהמפונים.

רוני מהצרי: נבחרתי על ידי תושבי אשקלון לדאוג לעיר אשקלון.

רוני מהצרי: וכשמישהו מוביל מהלך בצורה פרטצ'ית, שאף אחד לא נתן לו את הסמכות הזאת, במקרה הזה משרד השיכון, אני אלחם מול כולם למען תושבי אשקלון, בשביל זה נבחרתי.

יורי שטרן: אתה בזמנו, כשרק התחיל הסיפור הזה הצעת מייד שהדירות הפנויות באשקלון - - -

רוני מהצרי: עוד רגע, אעשה את זה בקצרה.

רוני מהצרי: אם רוצים לצאת מפה היום עם החלטה, קודם כל נמצא פה מנכל רוה"מ, שמדינת ישראל תחליט על צוות שיהיה בין משרדי.

רוני מהצרי: לא יכול להיות שיגידו להם על נושא כזה תפנו למשרד השיכון.

רוני מהצרי: שמעתם את עניין ארז, עניין ארז זו הבדיחה הכי עצובה שיכולה להיות.

רוני מהצרי: עניין ארז נופל בין כל הכיסאות והתמ"ת מנסה לעשות הכל אבל פעם אומרים להם שזה פיצויים ממנהלת סל"ע, פעם אומרים להם שזה התמ"ת, כל פעם משהו אחר.

רוני מהצרי: אם יוקם גוף כזה שיהיה בין משרדי, שייתן מענה לעניין, יפתרו הרבה בעיות.

רוני מהצרי: הדבר השני, דיברו פה על תקציבים, אני מסכים איתך חבר הכנסת אלדד בוודאות אבל אני אומר לכם שיש גם את הצד השני.

רוני מהצרי: יש פה בזבוזים על ימין ועל שמאל, חלק מהם יציג עוד מעט ראש המועצה האזורית חוף אשקלון, איך רוה"מ בזמנו בנה בית ספר, דקה אחרי זה החליפו עוד בית ספר, ויכול להיות בצדק מבחינת המפונים.

רוני מהצרי: אבל הבזבוז שיש בעניין הזה, אתם מדברים על חוסר בתקציבים, אני אומר לכם, מבזבזים כספים.

רוני מהצרי: מדינת ישראל מבזבזת כספים והכל מלחץ.

רוני מהצרי: אף אחד לא מנהל פה דיונים נכונים.

רוני מהצרי: אין פה תהליך קבלת החלטות סדור, פשוט מבזבזים.

רוני מהצרי: היום אני שומע שרוצים להקים עוד בתי ספר, עוד לפני שמישהו בכלל בודק צרכים.

רוני מהצרי: עושים תשתיות שלא צריך אותם.

רוני מהצרי: שמעתם איך התנהל כל ניצן וגם פרויקטים אחרים.

רוני מהצרי: אנחנו באשקלון, שנה לפני שהתחיל הפינוי אני הוא זה שבאתי עם הצעות קונקרטיות כולל צוותי קליטה שמינינו בעיר לתושבי גוש קטיף וצפון הרצועה לבוא לאשקלון עם שטחים ספציפיים.

רוני מהצרי: באנו בתוכניות של קהילות, לא תתפזרו בתוך העיר.

רוני מהצרי: אם תרצו להיות קהילה של 150 משפחות תלכו לכאן, תרצו 400 משפחות תלכו לכאן.

רוני מהצרי: באנו עם תוכנית הכי מסודרת.

רוני מהצרי: קרה משהו למדינה.

רוני מהצרי: המדינה נכנסה ללחץ.

רוני מהצרי: אגב העניין של המלונות שהוזכרו פה.

רוני מהצרי: לדעתי זו שערורייה מה שקרה כאן.

רוני מהצרי: שבוע לפני הפינוי החליטו בכלל בלי להודיע לעיריית אשקלון שלוקחים שני בתי מלון נוספים.

רוני מהצרי: לא פנו אלינו, לא דיברו איתנו.

רוני מהצרי: במקרה שמעתי.

רוני מהצרי: שאלתי אותם איך בכלל, אני לא נותן לו רישיון עסק למלון הזה.

רוני מהצרי: אני אסגור לכם את המלון.

רוני מהצרי: מצאו פטנטים, קייטרינג וכל מיני דברים כאלה.

רוני מהצרי: אי אפשר לבוא אלינו בהתנהלות הזאת.

רוני מהצרי: אנחנו תרמנו עד היום, אני אומר לכם, אמרתי את זה קודם, אנחנו משלמים היום תקציבים על חשבון עיריית אשקלון לטובת המפונים, עד היום.

רוני מהצרי: גם בנושא התעסוקה.

רוני מהצרי: עיריית אשקלון התנדבה ופה אני רוצה להגיד לתמ"ת, התמ"ת עשה פה עבודה בנושא התעסוקה, הוא הבין שזאת הבעיה.

רוני מהצרי: הוא פתח מט"י באשקלון, למט"י שלנו הוא צרף עוד אמצעים.

רוני מהצרי: הוא פתח משרד מיוחד.

רוני מהצרי: אני חושב שבעיית התעסוקה של המפונים נעוצה בשני דברים.

רוני מהצרי: אחד בחקלאים שלא רוצים לחזור לחקלאות ומדינת ישראל צריכה להבין את העניין הזה ולמצוא להם פיתרון.

רוני מהצרי: דבר שני, מדינת ישראל לא נתנה מעצמה מעבר למה שהצהירו כאן, למשל לא אמרה, אני מוכנה שבמוסדות ציבוריים או בדברים כאלה, לשנה שנתיים תקלטו אנשים.

יורי שטרן: מה שדיברו על המכסה - - -

רוני מהצרי: אני לא רוצה להגיד אם זו העדפה או לא העדפה אבל היה צריך להבין שיש פה אוכלוסייה מבוגרת שצריך לתת לה מענה מתאים לכל הדברים.

רוני מהצרי: גם היום ההתנהלות מול משרד החינוך, אתם תראו אותי מסתובב בכל המשרדים, כל אחד מזמין אותי.

רוני מהצרי: מזמין אותי משרד החינוך בוא לדיון על בניית בית ספר, מזמין אותי משרד השיכון בוא לדיון על מתחם ניצנים.

רוני מהצרי: מתחם הגולף בתוך העיר שלי, אני מסתובב בין כולם.

רוני מהצרי: בין מנהלת סל"ע לבין משרד הבינוי לבין משרד הפנים שפתאום גם הוא הפך להיות איזה מנהל הפרויקטים, זה לא יאומן מה שקורה.

רוני מהצרי: בשורה תחתונה אני אומר לכם, אם זה ימשיך להתנהל ככה, גם אנחנו הרשויות לא ניתן לזה יד.

רוני מהצרי: אני רואה את מתחם ניצנים כדוגמא, איך זה התחיל ומה רוצים לעשות איתו היום.

רוני מהצרי: לצערי הרב, וזה לא נראה לי טוב כי אני הוא זה שאמרתי מהתחלה, בואו גם היום לאשקלון, נוכל לקלוט אתכם.

רוני מהצרי: אבל אם זה יתנהל ככה הם ימצאו גם את עיריית אשקלון נגד התוכנית הזאת.

רוני מהצרי: לא יכול להיות שיעשו שינוי תוכנית בלי אשקלון ועוד יאיימו עלי ויגידו לי, אנחנו נוציא את זה מתחום השיפוט שלך כדי שנעשה מה שאנחנו רוצים, זה לא יאומן, זה לא מדינת ישראל.

דובר: לא יכול להיות דבר כזה שמדינת ישראל תיתן הון עתק לרשויות על חשבון המפונים כדי לקלוט את המפונים שם.

רוני מהצרי: אפילו הסיפור של מתחם ניצנים, לפי החלטת ממשלה הוחלט שרק אחרי שייבדק שאכן צריך את המתחם הזה הולכים לעשות הכל.

רוני מהצרי: רכשו את המתחם, אני לא מבין את זה.

רוני מהצרי: רכשו את המתחם מאנשים פרטיים, אני לא רוצה להעלות פה דברים מעבר לזה.

רוני מהצרי: עוד לפני שיודעים בכלל שצריך אותו.

רוני מהצרי: לא יאומן איך שזה מתנהל.

רוני מהצרי: שורה תחתונה, צריך לעצור רגע, אני אומר את זה למנכ"ל רוה"מ החדש, שוחחתי איתו אתמול בלילה ביוזמתו וסיכמנו שהוא לוקח את הנושא הזה ועוצר רגע ואומר, בוא נראה מה קורה פה.

רוני מהצרי: אם היו שם 30 יישובים היום יש כבר 100 מתחמים, אני אומר לכם באחריות.

רוני מהצרי: צריך לעצור את זה, זה פוגע בכולם.

יורי שטרן: תודה, ראש המועצה חוף אשקלון שמעון כהן, בבקשה.

שמעון כהן: אני קודם כל מזדהה לגמרי עם מה שנכתב בדוח המבקר כי מירב הדברים נלקחו מאיתנו.

שמעון כהן: אני רוצה לציין בתוכו שני נושאים שעד היום מעיקים עלי.

שמעון כהן: הנושא של הפיקוח, מתחם ניצן זה מתחם של 500 יחידות עם המון עבודת תשתית.

שמעון כהן: לקחו כמפקחים אנשים מבחוץ כאשר אנחנו התחננו וביקשנו שיעבירו לנו את הפיקוח.

שמעון כהן: אבל את התוצאה העבירו אלינו.

שמעון כהן: היום אנחנו מתמודדים עם מערכת הביוב והכבישים וכו', הרשות מתמודדת.

שמעון כהן: אז זה בוודאי אחד מהדברים שמוכרחים להתריע עליהם.

שמעון כהן: הנושא השני זה ההתנהלות הכספית.

יורי שטרן: מי לקח את הפיקוח החיצוני, מי זה היה, משרד השיכון?

שמואל גולן: משרד השיכון, משרד הביטחון, היו שם איזה שלושה חתנים שהתעסקו במתחם ניצן ובאמת, המועצה רצתה לקבל בעלות על העניין.

שמואל גולן: המועצה אמרה, רבותי, מחר בבוקר אני זאת שצריכה לטפל בכביש, לא נתנו לה.

שמעון כהן: הנושא השני זה ההתנהלות הכספית.

שמעון כהן: סיימנו זה עתה את 2005 כאשר מאוגוסט עד סוף דצמבר, התשלום הראשון של פעילות המועצה הגיע ב-20 לנובמבר.

שמעון כהן: אני רוצה לומר שזה אבסורד.

שמעון כהן: אנחנו רשות קטנה ובשבילנו זה היה סיוט.

שמעון כהן: פשוט לקחנו מהתושבים הוותיקים ועבדנו בשקט כי רצינו לנסות לעזור ולעזור.

שמעון כהן: רק היום אני רוצה לומר, אנחנו נמצאים כבר באמצע יוני.

שמעון כהן: מראשון לינואר עד היום לא קיבלנו אגורה על פעילות כאשר כבר הגשנו תוכנית והתוכנית נדונה וביקשו מאיתנו דוח והגשנו דוח, אין למי לפנות.

שמואל כץ: יש ועדת חריגים שאישרו את הדברים וגם על זה לא הועבר כסף.

שמעון כהן: עוד משפט אחד לגבי ההווה והעתיד.

שמעון כהן: אנחנו נמצאים לפני מפעלי קיץ.

שמעון כהן: אנחנו חייבים היום לדעת מה תמיכת המדינה בהפעלת מפעלי קיץ.

שמעון כהן: זה עוד שבועיים שלושה, בתי הספר ייסגרו וחייבים בדחיפות להיערך לגבי מפעלי הקיץ.

יורי שטרן: למה לא העלית את זה כשנציגת משרד החינוך הייתה פה?

יורי שטרן: זאת ההזדמנות שלנו לרשום את הדברים האלה.

שמעון כהן: ההתנהלות חייבת פה להיות ברורה לגמרי.

שמעון כהן: הילדים לא יכולים לשבת בבית.

שמעון כהן: לצערי במועצה שלי נפלו עוד 5 יישובים שהיום נקראים סובב עזה ואנחנו מגיעים לקיץ וחייבים להוציא אותם קצת מהלחץ עם פעילות מעבר לאזור.

שמעון כהן: אני מעלה את זה בכתובים אבל עדיין לא קיבלתי שום תשובה.

שמעון כהן: אני מבקש שמישהו יעזור לנו בתקופה הזאת להביא את הילדים קצת לרווחה, לשקט, מוכרחים לעשות את זה.

יורי שטרן: תודה רבה, אני מנצל את ההזדמנות הזאת כדי להודות לכם לראשי הרשויות, אולי המזל של המפונים הוא בכך שנפלו על ראשי רשויות שבאמת היו ידידותיים והתנדבו לעשות דברים רבים.

יורי שטרן: צפון הרצועה, שני משפטים מטעמכם, בבקשה.

שמואל כץ: מנהלת סל"ע, עיריית אשקלון, מדינת ישראל ידעה בדיוק מה רוצות 150 משפחות, לגור במתחם שמדינת ישראל הציע, זה נקרא מתחם הגולף, מתחם שקט בצפון אשקלון.

שמואל כץ: מי שהציע את זה זו מדינת ישראל.

שמואל כץ: לא באנו ואמרנו אנחנו רוצים.

שמואל כץ: ראש עיריית אשקלון עצמו היה ביישוב.

שמואל כץ: והיום אנחנו נמצאים בדיוק באותה נקודה כמו ב-15 באוגוסט.

שמואל כץ: לא התקדם מילימטר.

שמואל כץ: ואני אגיד לכם עוד משהו, בשיא חוצפת האנשים העוסקים בדבר, אני מדבר על מנהלת סל"ע, הם עוד ימשכו אותנו הרבה מאוד זמן כאשר אנחנו לא יודעים אם בשנה הבאה נקבל שכירות ואני צריך להוציא מהכיס שלי.

שמואל כץ: אנחנו לא יודעים בכלל מי נגד מי.

שמואל כץ: תבינו, הנקודה הזאת של דיור הקבע היא הנקודה הקריטית ביותר ממנה ניתן לפתור את כל הדברים האחרים.

שמואל כץ: כשהאדם יודע שזה הבית שלו, זה מקום המגורים שלו, הדברים האחרים יבואו בהמשך.

שמואל כץ: זו הבעיה העיקרית שמדינת ישראל מתעלמת ממנה.

יורי שטרן: אני רק רוצה לשאול אתכם, אתם מיוצגים בוועד היישובים או שאתם עובדים בנפרד?

אבישי בר יהודה: אנחנו כשלושים משפחות מהיישוב ניסנית שהגענו לצפון הגליל, מתוך אמונה, אני יכול להגיד את זה בפורום הזה, לייהד את הגליל כי הגליל משווע להרבה אנשים.

יורי שטרן: אתה בעצמך אחד המגורשים?

אבישי בר יהודה: אני אחד המגורשים, גרתי בניסנית קרוב ל-20 שנה.

אבישי בר יהודה: כשקרה הפינוי עם כל הצער והכאב חשבנו לקחת את עצמנו בידיים.

אבישי בר יהודה: כל המדינה מדברת פיתוח הנגב והגליל, לתמוך, לעזור.

אבישי בר יהודה: אנחנו בפועל היום יושבים שם, משלמים הון עתק של כסף.

אבישי בר יהודה: השכירות שאנחנו משלמים שם לבתים שהם באמת בתת רמה, אנחנו משלמים 600, 700 דולר לחודש כשבפועל המדינה מתקצבת ב-450.

אבישי בר יהודה: אנחנו רוצים לגור בצפון, אנחנו אוהבים את הצפון, יש לנו ייעוד בצפון.

אבישי בר יהודה: לא יכול להיות מצב שהמדינה מתעלמת, מנהלת סל"ע מתעלמת, הבטחות נעשו מפה עד השמים אינן מקוימות.

אבישי בר יהודה: מנכ"ל משרד רוה"מ הקודם הוציא פרוטוקול לגבי ההתיישבות בבוסתן הגליל.

אבישי בר יהודה: למחרת קבלת האישור, היועץ המשפטי לא מוכן לחשוב על הצפון בכלל.

אבישי בר יהודה: הוא פוסל כל דבר שעולה - - -

יורי שטרן: למה?

אבישי בר יהודה: כי הם מחשיבים אותנו לאנשי נדל"ן שעושים כסף בצפון.

אבישי בר יהודה: מי שבא להתיישבות בצפון הוא היום עשיר.

אבישי בר יהודה: אם זו המחשבה שאנחנו הולכים להיות עשירים בצפון, אז שלא יקלטו בצפון, שלא יעשו פרסום לצפון - - -

יורי שטרן: הלוואי ותהיו עשירים בצפון.

אבישי בר יהודה: אני מבקש שתשאל את היועץ המשפטי, למה האישורים לא נעשו עד היום.

אבישי בר יהודה: יושב כאן מנכ"ל רוה"מ שמכיר את הסיפור, שישמע מאילן כהן איך הדברים מתגלגלים במשרד ראש הממשלה ועד היום אין תשובות לאף אחד.

אבישי בר יהודה: אני לא רוצה להיות נכה בנפש.

אבישי בר יהודה: אני רוצה להיות בריא.

אבישי בר יהודה: אני כבר שנה מתגלגל במצב הזה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אני מתנצל בפני אלה כולל ראש המועצה לכיש שאני לא יכול לתת יותר את זכות הדיבור, זה יבוא בהמשך, בישיבות הבאות.

יורי שטרן: אני מבקש ממנכ"ל משרד רוה"מ להתייחס בגדול לשני דברים.

יורי שטרן: אל"ף לכמה נקודות ספציפיות כולל נקודות מאוד אקוטיות כמו שדיברו על מפעלי קיץ שזה אוטוטו.

יורי שטרן: בגדול אנחנו רוצים לשמוע ממך איך אתה מתארגן כדי שבאמת הפרויקט הלאומי הזה כפי שהוגדר באופן לא פורמלי, יהפוך לפרויקט לאומי אמיתי.

יורי שטרן: זאת אומרת שהמדינה באמת סוף סוף תטפל בו במרוכז, במכלול ולא תטרטר כל פעם את האנשים שגם ככה עברו טראומה מאוד קשה, ולדעת כולם הם לא אשמים בכך.

יורי שטרן: הם בסך הכל קורבן של מדיניות זו או אחרת, אם זאת ששלחה אותם לשם או אם זאת שהוציאה אותם משם, לא חשוב.

יורי שטרן: לכל הדעות הם הקורבנות וקורבנות של הממשלה.

יורי שטרן: לכן אחריות הממשלה פה היא מיוחדת.

יורי שטרן: ואתה אדם שיודע לבצע דברים וגם עמדת בראש אחד המשרדים החשובים בנושא הזה וגם לזה אני מניח שאתה תתייחס כי היו פה גם כמה שאלות שקשורות לזה, תעסוקה ומעונות יום וכו'.

ליאוניד אלימלך: גם לגבי אזור תעשייה ארז אם יש איזשהו פיתרון לתעשיינים.

יורי שטרן: אני רוצה שבנושא הזה נקיים ישיבה נפרדת וכמובן תת הוועדה תתרכז בכל הנושא של העסקים.

עמירה דותן: ניסע לשם.

ליאוניד אלימלך: אין לאן לנסוע.

יורי שטרן: כעת זה סקרינינג של כל הנושאים ואחר כך יהיו ישיבות של ועדת משנה או של הוועדה הראשית.

יעקב מזרחי: אני עורך דין קובי מזרחי ואנחנו רק רוצים להעלות את נושא הפטור מארנונה למתיישבים עד הקמת יישובי הקבע, זה נושא שאני מבקש להתייחס אליו.

יורי שטרן: אתם מעלים את זה בשם הרשויות?

יעקב מזרחי: כן, בשם הרשויות, אנחנו רוצים לפטור אותם מארנונה.

רענן דינור: אדוני היושב ראש, אני מודה לך ולוועדה שהזמנתם אותי ומודה למבקר המדינה, למשרד מבקר המדינה על המאמצים שהם השקיעו בדוח.

רענן דינור: ברשותך אעסוק בעיקר בנושאים לשמם זימנת אותנו והם העולים מתוך דוח הביקורת בפרק הרשויות.

רענן דינור: יש לי את מלוא ההערכה למתיישבים יוצאי גוש קטיף ואמפטיה גדולה יש לי ולחברי, בין בסל"ע בין במשרד ראש הממשלה.

רענן דינור: אבל נדמה לי שחלק גדול מהנושאים שהועלו כאן, מסגרת הדיון היא לא המסגרת הזו.

רענן דינור: ואם בחרנו לזמן את ראשי הרשויות ולהתייחס לנושא של דוח הביקורת, נדמה לי שעל זה צריך לתת את ההתייחסות המרכזית.

רענן דינור: אם אדוני יזמן ישיבות נוספות אנחנו נגיע ברצון ונתייחס.

רענן דינור: בכלל אנחנו נפתח את הדיאלוג עם מתיישבי גוש קטיף בצורה הטובה ביותר.

יורי שטרן: מאוד רצוי, גם בלי הישיבות שלנו.

רענן דינור: ההסתכלות שלי על דוח הביקורת מטבע הדברים היא גם על פי ניסיון שיש לי כמנכ"ל עיריית ירושלים במשך 7 שנים.

רענן דינור: מתוך כך אני מכיר לא רק את ראשי הרשויות.

רענן דינור: ירושלים היא עיר גדולה למדי, מורכבת מאוד והתחום הזה מוכר לי היטב.

רענן דינור: ומתוך שאני מכיר את עבודת הממשלה ומתוך שאני מכיר, אומנם בתחום יחסית ממוקד, תחום התעסוקה, את העשייה מול יוצאי גוש קטיף, אז הפרספקטיבה שלי היא רחבה על בסיס כלל הפעילות אבל היא כמובן לא בהכרח מתיישבת עם דוח הביקורת.

רענן דינור: אני חייב לציין שכמנכ"ל חדש, דיון בוועדת ביקורת יש לו יתרונות עצומים.

רענן דינור: הנה ניתנה לי כאן הזדמנות במהלך השעות האחרונות לשמוע התייחסויות שונות, לשמוע הערות שונות.

רענן דינור: מה שיכולתי ללמוד בשעתיים האחרונות לא יכולתי ללמוד בשום מקום אחר.

רענן דינור: אבל כשאני קורא את דוח הביקורת אינני יודע מה עלי ללמוד.

רענן דינור: אני קורא באותו דוח, לעיתים נדמה לי ששני אנשים שונים כתבו אותו או שני אנשים שונים ערכו אותו.

רענן דינור: בעמוד 41 אני קורא, הממצאים העיקרים מעלים כי ההנחיות שקיבלו הרשויות המקומיות ממשרדי הממשלה ובעיקר ממשרד ראש הממשלה, משרד הפנים ומשרד החינוך, התרבות והספורט ומשרד הרווחה, היו חלקיות ולא מפורטות די הצורך.

רענן דינור: חלק מהן ניתן באחור ללא אסמכתא בכתב.

רענן דינור: והנה אני קורא בעמוד 48, שביוני חודשיים לפני ההתנתקות הכינה מנהלת סל"ע לרשויות המקומיות נוהל עבודה במועצה, בסוגריים רשות קולטת.

רענן דינור: נוהל בכתב, והנוהל סוקר את הצעדים שעל הרשויות לנקוט כדי להיערך לקליטת המפונים.

רענן דינור: ולאחר מכן יש פרוט איך הרשות צריכה לפעול.

רענן דינור: ויש פירוט מלא באופן שאני חושב בתור מי שיצא את מערכת הרשויות המקומיות, שלפעמים הפירוט הזה אפילו מעליב.

רענן דינור: סליחה, מה שרוני מהצרי שכח יש אנשים בסל"ע שלא למדו.

רענן דינור: לא מתוך שהם אנשים לא טובים, משום שהם לא למדו את המטריה של הרשות המקומית.

רענן דינור: אני מסכים לחלוטין עם ליאור כלפא שהרשות המקומית היא גוף חזק והיה צריך וראוי לפעול הרבה מאוד דרך הרשויות המקומיות.

רענן דינור: זה הגוף שהכי קרוב לאזרח.

רענן דינור: יש לי דעה מצוינת על מרבית הרשויות המקומיות בישראל.

רענן דינור: אם אני לוקח משהו מדברים שנאמרו כאן בין השאר זה החובה והצורך והכדאיות והתבונה בלעבוד יותר עם הרשויות המקומיות.

רענן דינור: אבל במה ששייך לביקורת מול סל"ע, סהדי במרומים שאינני מבין מה כותבת הביקורת.

רענן דינור: אז בוא נסכם.

רענן דינור: אם מנהלת סל"ע נתנה הנחיות בכתב או לא נתנה הנחיות ולא לפני הזמן, זה לא מתיישב בין העמודים, וזו רק דוגמא אחת.

אריה אלדד: אדוני המנכ"ל, המשפט הבא אחרי, מפרט בדיוק את מה שאתה אומר.

אריה אלדד: אני עקבתי אחרי מה שקראת.

אריה אלדד: כתוב "לקו בחסר, הקשו על היערכותם".

אריה אלדד: זה מה שכותב המבקר.

רענן דינור: תאמין לי שאני לא צריך קורס בהבנת הנקרא.

אריה אלדד: ההנחיות, אני ממשיך לקרוא מה שקראת.

רענן דינור: חבר הכנסת אלדד, תאמין לי קראתי היטב ואני מייד איישב את הסתירה.

רענן דינור: הקשבתי בסבלנות, הקשבתי לכולכם ויש סידרה שלמה של דוגמאות שההכללה לא מתאימה לממצאים והממצאים לא מתאימים להכללה.

יורי שטרן: הרשויות קיבלו תקציב מראש?

רענן דינור: תמיד.

רענן דינור: הממשלה בספטמבר האחרון אחרי שעלתה תמונה מי נמצא איפה, קיבלה החלטה על תקצוב הרשויות.

רענן דינור: לאחר מכן קיבלה עוד שתי החלטות והכל בתקציב כולל למיטב זכרוני של 28 מיליון שקל.

רענן דינור: וכבר נאמר על ידי קודמי מבין אלה שנתת להם רשות דיבור, מה לעשות, הממשלה נקלעה למצב של אין תקציב.

רענן דינור: ובנסיבות האלה על פי חוקי מדינת ישראל, לא על פי שום גחמה של אף פקיד, היא פעלה כך שהיא תוכל לשחרר את הכסף בנוהל ועדת חריגים.

רענן דינור: ואכן בשבוע שעבר זה שוחרר.

רענן דינור: אם אתה שואל אותי אם אפשר לשחרר את זה יותר מהר, התשובה היא כן.

רענן דינור: אם אתם שואלים אותי מה לדעתי הבעיה, אני אגיד לכם, וסליחה חברי ממשרד מבקר המדינה.

רענן דינור: הבעיה היא לא ברדיוס שאתם מציינים.

רענן דינור: הבעיות המרכזיות הן בעיות מבניות שלא שייכות לא לסל"ע ולא למשרד ראש הממשלה.

רענן דינור: היחסים בין השילטון המרכזי לשילטון המקומי הם בעייתיים בלי כל קשר לשאלת ההתנתקות משום שהשילטון המרכזי חרף 58 שנות המדינה, לא השכיל לבנות עם השלטון המקומי את אותם דפוסי עבודה נכונים וזה לא נוגע לחלוטין להתנהלות של סל"ע, וזה לא נוגע לחלוטין להתנהלות של משרדי הממשלה.

רענן דינור: היבט אחר הוא היבט של סמכות ואחריות.

רענן דינור: יש בממשלה, אני אומר לכם בפה מלא, בעיה למשרדים כולל משרד ראש הממשלה, קל וחומר כל משרד אחר, בעיה של סמכות ואחריות.

רענן דינור: הסמכות במקור אחד, האחריות במקור אחר.

יורי שטרן: למה לפנות היה כל כך מאורגן, כל כך מסודר וכל כך מתואם, וליישב לא?

רענן דינור: אני מבקש אדוני שתכבד את רצוני להתייחס לנושא הביקורת.

יורי שטרן: אני שואל את זה כשאלה אמיתית.

יורי שטרן: הרי זה היה אמור להיות מהלך אחד, מוציאים אנשים מבתיהם ודואגים ליישובם מחדש.

יורי שטרן: איך קרה שבקטע הראשון הדברים היו מתואמים, מסודרים מתוקצבים, וברגע שהקטע הראשון נגמר הכל הלך כבלגן אחד גדול.

יורי שטרן: הרי אותן הבעיות שאתה מציין, של חוסר תיאום של בעיות תקצוב - - -

רענן דינור: ברשותך אבקש ממך לכבד את רצוני לעסוק בדוח הביקורת משום שאם אני לא אגיב אדוני, אז הדיון יתפזר ואף אחד לא יגיב ותהיה איזושהי תחושה שאנחנו במערכת המקצועית יודעים לקבל את דברי הביקורת כזה ראה וקדש.

רענן דינור: אין לנו שום בעיה לקבל ביקורת.

רענן דינור: באמת שלא.

רענן דינור: יש לנו בעיה עם ביקורת שלא יודעים מה לעשות איתה משום שהיא איננה נוגעת בדברים המרכזיים.

רענן דינור: אם התכוון מבקר המדינה לומר למנהלת סל"ע, למשרדי הממשלה, חברים יקרים, אתם פעלתם טוב, אני חושב שאתם צריכים לחתור למצוינות, תפעלו טוב מאוד.

רענן דינור: זו הדרך שלי אגב, חבר הכנסת אלדד, ליישב בין הנושאים השונים שמועלים בדוח.

רענן דינור: כי הרי כתוב מה סל"ע עשתה והיא עשתה.

רענן דינור: אתה יכול לומר, שמע, היא יכלה לעשות יותר טוב.

רענן דינור: אתה יודע מה, אני מוכן לקבל בהגדרה שכל גוף צריך לשאוף למצוינות ותמיד יש אפשרות להגיע ליותר.

רענן דינור: אבל לבוא ולומר שלא היו הנחיות לרשויות, לא היו הנחיות בכתב, לא היו הנחיות מראש.

רענן דינור: אחרי זה אני עובר לנושא ההסעות.

רענן דינור: גם הוא מופיע בדוח הביקורת.

רענן דינור: ואומרים ראשי הרשויות, אין לנו שום בעיה עם האופן בו פעל משרד החינוך.

רענן דינור: אז אני שומע הערה ממשרד הביקורת, אדוני ראש רשות כזה וכזה תגיד מה שאמרת לנו.

רענן דינור: חבר'ה תראו, אני חושב שהנושא המרכזי הוא בהחלט עם הפנים קדימה אבל להפיק את כל הלקחים האפשריים מדוח מבקר המדינה, ונעשתה פה עבודה, וראוי להשקיע בזה את המאמץ הראוי.

רענן דינור: אני רק סובר שכשאנחנו עוסקים בענייני ביקורת צריך להבין היטב במה עסקינן לא קיבלתי את הרושם מתוך הקריאה שקראתי, סימנתי לי אגב, 8 קטעים אבל אני חוסך את הזמן כי ממילא אנחנו כולנו באיחור ניכר, קבלו את עמדתי שיש סתירות לא מעטות בתוך הדוח כך שאני כמנכ"ל חדש של משרד ראש הממשלה מתקשה להבין מה הלקח שאני נדרש ללמוד מתוך העניין.

יורי שטרן: היות ואנחנו הוועדה לביקורת המדינה והתפקיד המרכזי שלנו זה באמת ליצור הידברות ודיון מסביב דוחות מבקר המדינה, ישנו דוח ויש לך הערות רציניות מאוד מול הנכתב בדוח, בבקשה תעביר את זה אלינו בצורה מסודרת.

רענן דינור: אני אעביר ברשותך למבקר.

יורי שטרן: למבקר ברור והעתק אלינו כי זה יהיה לנו חומר להמשך הדיון.

יורי שטרן: זו הדרך.

יורי שטרן: אני לא רוצה שמה שאמרת יישאר רק לפרוטוקול כי גם מבקר המדינה מגיע לו ביקורת, אם נגיד עשה משהו שלא בצורה מושלמת.

יורי שטרן: לכן אני מבקש שזה יסודר בכתובים, גם למבקר וגם אלינו.

רענן דינור: אכן כוונתי להיפגש עם מבקר המדינה ולומר לפחות את התייחסותי באופן כללי אבל גם בנושא דוח זה.

רענן דינור: אני למשל חושב שלעשות ביקורת תוך כדי, בזמן אמת, זו טעות של מהות.

רענן דינור: אני חושב שמבקר המדינה צריך לעסוק בביקורת חיצונית.

רענן דינור: הוא לא צריך לעסוק בביקורת פנימית.

רענן דינור: יש ספרות ענפה בעולם על יעדי ביקורת ומה האפקטיביות של ביקורת - - -

יורי שטרן: זה כבר נושא כללי.

רענן דינור: סליחה, אדוני היושב ראש, כותב המבקר בפתחו של דוח ביקורת זה, מה טעם מצא לעסוק בביקורת, אני אומר לך שלדעתי יש פה בעיה קשה מאוד של התנהלות.

יורי שטרן: ואני אגיד לך רענן, הוועדה הזאת גם בכנסת הקודמת, תמכה תמיכה מלאה בעצם הנכונות, יותר מזה, ביקשה מהמבקר עוד מהמבקר הקודם, להפוך את הכלי הזה לכלי שמופעל לא רק בדיעבד אלא גם ב"ריל-טיים".

יורי שטרן: אז לכן יש פה חילוקי דעות אידיאולוגיים שקשורים לטיב הביקורת לא לנושא הספציפי.

יורי שטרן: בנושא הספציפי זה משתקף.

יורי שטרן: אז בואו פשוט לא נתרכז בזה.

רענן דינור: אדוני היושב ראש, אני לא חושב שיש פה שאלות של אידיאולוגיה, יש פה שאלות של ניסיון שמצטבר לא רק במדינת ישראל אלא גם בעולם.

רענן דינור: אם ועדת הביקורת תרצה יום אחד לעסוק בשאלה הזו של היתרונות היחסיים של ביקורת פנימית אל מול ביקורת חיצונית, בין בשלב התהליך בין מחוץ לתהליך, אני אשמח להשמיע את דברי.

יורי שטרן: יש לנו יום עיון בקרוב על הנושא הזה ואני כבר אבקש מחנה מנהלת הוועדה לרשום את מנכ"ל משרד ראש הממשלה לרשימת הדוברים ביום העיון ולנסות לתאם את הזמנים בהתאם.

רענן דינור: עכשיו אני מבקש ברשותכם לחזור לדברים.

רענן דינור: אני חושב שראוי וחובה להעריך את העושים במלאכה ובראש ובראשונה את אילן כהן שסיים את תפקידו כמנכ"ל משרד ראש הממשלה, ויונתן בשיא שמסיים בסוף חודש זה.

רענן דינור: אני חושב שהם עשו עבודה חשובה מאוד, הם והצוותים ללא יוצא מהכלל.

רענן דינור: אני מסכים לחלוטין שבכל עשייה, בוודאי עשייה מהסוג הזה יש ללמוד לקחים ולשפר.

רענן דינור: אבל, אני מבקש שיהיה רשום בצורה מסודרת שנקודת הפתיחה גם של משרדי הממשלה וגם של סל"ע הייתה בתחום הבלתי אפשרי.

רענן דינור: מישהו מוכן לזכור כאן בחדר הזה מה רמת הנתונים שעמדה לרשות סל"ע ומשרדי הממשלה בשאלה של מי הולך להיכן?

רענן דינור: היו לי לא מעט שיחות עם רוני מהצרי ערב ההתנקות.

רענן דינור: ועסקנו הרבה מאוד בשאלה של ורייאציות שונות שיכולות להתפתח בנושא ההתנתקות עבור העיר אשקלון.

רענן דינור: לא היה לנו מידע על כמה אנשים, לא היה לנו מידע על איזה סוג של משלחי יד.

רענן דינור: בסופו של דבר כל מה שקרה במציאות הוא היה הבסיס לתכנון המיידי של הגופים השונים שעסקו בעניין, משום שלא היו נתונים.

רענן דינור: אז כשאני מסתכל על כל זה בידיעה מאוד ברורה שהתחיל כאן מהלך עם נקודת פתיחה בתחום הבלתי אפשרי, אני חייב לומר, אני חושב שאני צריך להגיד את זה בשם כולם, אני מקווה שכולכם תצטרפו אלי, שיש מקום בהחלט גם לדבר בשבחם של העושים במלאכה במונחים של חצי הכוס המלאה ולדעתי היא אפילו יותר מכך.

רענן דינור: כמה דברים לסיום.

רענן דינור: אני יכול להתייחס להרבה מאוד נקודות אבל אני חושב שכדאי לכבד את הנושא ולהקדיש לזה את הזמן הנכון.

רענן דינור: אתה רוצה שאני אגיד לך שעזרא לא יודע מהחיים שלו על מה הוא מדבר בנושא המעברים?

רענן דינור: אתה יודע למה סגרנו את מעברים?

רענן דינור: כי לא הייתה שום תפוקה, בסכומי כסף אדירים.

רענן דינור: אז אם אנחנו לא סוגרים גופים לא אטרקטיביים, תגידו לי מה זה ניהול.

רענן דינור: אז הוא רוצה את מעברים.

רענן דינור: אני יכול להתייחס לכל נקודה.

יורי שטרן: זה מאוד חשוב לנו לשמוע, אל תעשה את זה תוך כדי.

רענן דינור: אני בוודאי לא רוצה לעשות את זה תוך כדי, ואגב, שלא תטעה, אני לא בקי בכל הנושאים, כדי להתכונן לתת תשובות רציניות חלק מהדברים אני צריך ללמוד אותם.

רענן דינור: אני מכיר לא רע את תחום התעסוקה כפי שאתה יודע אבל יש תחומים - - -

יורי שטרן: זאת אמירה חריגה, זה כבר משהו.

רענן דינור: מה חריג?

יורי שטרן: שאדם מודה בכך שהוא לא בקי בכל.

רענן דינור: שלא תטעה, זה קורה לא מעט אצלנו בממשלה כי אנשים עוסקים בתחומים מקצועיים.

יורי שטרן: זה קורה הרבה אבל אנשים לא תמיד מודים בכך.

רענן דינור: מכל מקום, אני חושב שצריך לכבד את הנושאים ואת האנשים.

רענן דינור: רשמנו את הנושאים השונים, אנחנו בדיאלוג ממילא, אגב, הנושאים שצריך לעסוק בהם בחקיקה, קיבלתי כבר מליאור כלפא על פי הזמנתי עוד טרם נכנסתי למשרד ראש הממשלה, כחלק מתהליך הלמידה שלי את הנושא, ואני מכיר עוד גורמים שונים שהתייחסו לנושא.

רענן דינור: אנחנו מכירים את ההיבטים השונים שלדעת אנשים שונים ראויים לשיפור ואני יכול לתת לך התייחסויות על נושאים כאלה ואחרים, אבל אני מציע שלא במסגרת הזאת.

רענן דינור: בצוות היושב כאן איתי אני מעריך שאין סוגיה כמעט שאין עליה תשובה.

יורי שטרן: מי יעמוד מול המתיישבים בפיתרון הבעיות האלה?

רענן דינור: אני שמח שאתה שואל אותי את השאלה הזאת.

רענן דינור: ראש הממשלה מינה את גברת צביה שמעון לעמוד בראש מנהלת סל"ע, היא נמצאת כאן והיא תעמוד בראש המנהלת עם סיום שירותו של יונתן בשיא על פי בקשתו.

רענן דינור: גברת שמעון תתחיל לכהן בתחילת חודש יולי.

רענן דינור: אחד הנושאים המרכזיים שהיא תיקח על עצמה זאת על פי כל עבודת מטה שעשינו בינינו עד לרגע זה, הוא הממשק המאוד חשוב עם התושבים על המגוונות הגדולה מאוד שיש, וכבר העיר אחד מחברי הכנסת, נדמה לי חבר הכנסת אורון, שמדובר פה בגיוון אדיר ובווריאציות אין סופיות של אנשים ונושאים.

יורי שטרן: כמו שאמרתי כבר, וזאת ההחלטה שלנו, להקים ועדת משנה שחברת הכנסת עמירה דותן תעמוד בראשה.

יורי שטרן: ועדת המשנה הזאת תנסה לסייע בפיתרון הבעיות כמה שיותר מהר.

יורי שטרן: האם הגוף שבאמת, לא על הנייר, ירכז את כל המכלול הזה יהיה סל"ע?

יורי שטרן: כי עד כה זה לא היה כך ושמענו בכל פעם שתעסוקה זה לא היה בפועל אצל סל"ע, בוודאי לא המגורים בעיר ועוד ועוד.

יורי שטרן: זאת אומרת, האם יהיה סל"ע חדש?

יורי שטרן: כי בניסיון הקודם של מספר רב של חודשים, לא הסתדרנו בלי אילן כהן, קודמך בתפקיד.

יורי שטרן: דיברו על בוסתן הגליל.

יורי שטרן: רוב הפלונטרים, סל"ע אפילו לא ניסה לפתור אלא כל פעם זה עלה למשרד רוה"מ, וצביה, אני חושב, גם הייתה קשורה לחלק מהפיתרונות האלה ומהדיון בהם.

יורי שטרן: לכן השאלה היא כזאת, אם היית אומר לי עכשיו שאתה כמנכ"ל משרד רוה"מ, זה בכל זאת גוף שמשרדי הממשלה איכשהו, הייתי פעם סגן שר במשרד ראש הממשלה, אני קצת מכיר את זה, יש התייחסות של שאר משרדי הממשלה למרות אי האהבה שיש להם תמיד לכל תיאום בין משרדי.

יורי שטרן: כשמשרד רוה"מ מבקש משהו בין משרדי, זה איכשהו הולך.

יורי שטרן: לכן, אם היית אומר לי שאתה כמנכ"ל יש לך ועדת מנכ"לים בדרך כלל ואתה מטיל את זה והכל, הייתי מבחינת התארגנות רואה בזה מענה.

יורי שטרן: אם אתה אומר שהמענה חוזר לסל"ע, זה לא לצביה אישית, בשום פנים ואופן, גם לא לבשיא אישית למרות שהערכתי לגבי העבודה שלו היא קצת שונה.

יורי שטרן: אבל לא זה העניין.

יורי שטרן: זה פשוט גוף שההתייחסות של משרדי ממשלה אליו לא מאפשרת לו לעשות את כל המשימות האלה, ואני מאחל לצביה באמת המון הצלחה.

רענן דינור: אני אשיב לך.

רענן דינור: מלכתחילה סל"ע הוקם כגוף מטה במשרד ראש הממשלה.

רענן דינור: לטעמי הוא עוסק יותר מדי בביצוע.

רענן דינור: אני למשל חושב שהרבה מאוד תחומים היה צריך להשאיר בידי המשרדים ולאפשר לסל"ע לעשות את עבודת המטה.

רענן דינור: אתה רוצה דוגמא, אני אתן לך.

רענן דינור: כל הנושא של טיפול במפעלים, פיצויים למפעלים, פיצויים לעסקים.

רענן דינור: למיטב ידיעתי והיכרותי עם המערכת הממשלתית, מרכז ההשקעות לו היה מוטל עליו לעסוק בכל הנושא של פיצוי למשקיעים, הוא היה עושה את זה יותר טוב מכל אחד אחר.

רענן דינור: למה?

רענן דינור: כי הוא עוסק בזה 50 שנה, זה מקצועו.

רענן דינור: לכן לדעתי, אם מישהו צריך לכתוב מחדש את התורה של איך להקים בממשלה מערכת כזו, אני חושב שצריך לנצל את כל היתרונות היחסיים של כל משרד ממשלתי וסל"ע כגוף מטה במשרד ראש הממשלה שתפקידו להפעיל את כולם.

רענן דינור: אתן לך דוגמא נוספת.

רענן דינור: אני לא חושב שלסל"ע כסל"ע מלכתחילה, היום זה כבר אחרת, מלכתחילה היה יתרון גדול בנושא של תשלום פיצויים.

רענן דינור: לי בתור אקס מנכ"ל עיריית ירושלים, עיר למודת פיגועים, יש ניסיון מצוין עם מס רכוש.

רענן דינור: חבורה אדירה של אנשים שיודעת לשלם באמת בכלים יוצאים מהכלל.

יורי שטרן: גם יודעת לא לשלם, זו בעיה.

רענן דינור: חבר כנסת שטרן, אני מביא את הניסיון שלי אתה את שלך.

רענן דינור: אז אני אומר את זה לא כדי היום לשנות, אני לא חושב שזה נכון לשנות אבל מלכתחילה, אגב, זו הייתה גם עמדתי בוועדת המנכ"לים בזמנו.

רענן דינור: היה צריך לתת לכל משרד ממשלתי לעסוק בתחום התמחותו.

רענן דינור: אבל לא כך התקבלה בסופו של דבר ההחלטה.

רענן דינור: לגבי המצב היום, התמונה המדויקת היא כדלקמן.

רענן דינור: סל"ע ימשיך לעסוק בתחומי סמכויותיו.

יורי שטרן: שהן?

רענן דינור: תשלום הפיצויים, טיפול בפרט, הכנת התב"עות ליישובי הקבע ותיכף אני אתן תמונה כוללת.

רענן דינור: סל"ע כלפי המתיישבים יהיה נקודה אחת.

רענן דינור: סל"ע כלפי המתיישבים תהיה בחזקה הזאת ותתכלל את כל הפעילות של משרדי הממשלה, גם משרדים שכרגע לא נמצאים בתחום המיידי של סל"ע, כולל תעסוקה כולל כל דבר אחר.

רענן דינור: מי שיעסוק בנושא של יישובי הקבע זה משרד השיכון עם מנדט שלם לעסוק בנושא.

רענן דינור: תהיה פנייה לרשויות המקומיות ליצור את מה שהגדרתי קודם, מכפיל כוח, אמרתי לכם כבר, אני מאמין גדול ברשויות המקומיות.

רענן דינור: והנושא שהעלה ראש העיר אשקלון, עמדתו לעומת עמדת משרדי הממשלה בשאלה של יצירת האיזונים הנכונים, זה בהחלט נושא ראוי לטיפול, ואף התחייבתי שאני אטפל בזה כי צריך ליצור את האיזונים, הוא צודק.

רענן דינור: מה זה למשל איזונים?

רענן דינור: איזונים זה למשל לשמוע מה הרשות רוצה.

יורי שטרן: זה לא איזונים, זה פשוט יחסים נורמליים.

רענן דינור: בסדר.

רענן דינור: אני מאמין גדול שבעל הבית המיידי זה הרשות המקומית אבל את זה כבר אמרתי בווריאציות שונות מספר פעמים.

רענן דינור: לכן לשאלתך, סל"ע היא הגוף שכל מתיישב עומד מולו.

רענן דינור: המשימה ליישובי הקבע היא של משרד השיכון.

רענן דינור: תיאום העל נעשה על ידי.

רענן דינור: אבל אני אומר לך עכשיו בכנות רבה.

רענן דינור: אני לא הולך לעסוק יום יום בנושא של גוש קטיף.

רענן דינור: לשם כך מינה ראש הממשלה את גברת צביה שמעון כמי שיש לה מוניטין גדול ביכולת הפעלת מערכות בצורה יעילה, למרות הליקויים המבניים שיש בממשלה עליהם הצבעתי קודם בהקשר של סמכות ואחריות ובהקשר של יחסים עם השלטון המרכזי והשלטון המקומי.

רענן דינור: זה יהיה בבקרה מלאה שלי אבל אני לא הולך לעסוק בזה ביום יום.

רענן דינור: הבקרה העליונה שלי תבטיח שאנחנו עומדים ביעדים ומבחינתי יעדים זה יעדים מדידים.

רענן דינור: ואם היום אנחנו תוך איקס זמן נותנים מענה לתושב, נניח בתחום הפיצויים או ועדה וכו', אנחנו נגדיר סטנדרטים ונראה כל חודש איך אנחנו משפרים סטנדרטים.

רענן דינור: אבל לא כל דבר מדיד, איך אמרת קודם היושב ראש, יש דברים ששייכים ליחסי אנוש אלמנטרים.

רענן דינור: גם בזה אנחנו נפעל, ואני משוכנע שגברת שמעון תעשה את זה בצורה הטובה ביותר, עד כאן.

אריה אלדד: לגבי תקציבים - - -

רענן דינור: לגבי תקציבים, סל"ע בעיקרון מתוקצבת.

רענן דינור: אתה בוודאי יודע שאגף התקציבים, למרות כל אילוצי התקציב של שנת 2005, ואלה הקיימים ב-2006, גם בתחום התקצוב וגם בתחום ההתנהלות, מקבלים מענה.

רענן דינור: לא אסתיר ממך שיש לנו גם ויכוחים תקציביים.

רענן דינור: מישהו מדד כאן, בחוסר של 2 מיליארד לשנת 2006.

רענן דינור: אנחנו לא יודעים לספור חוסר כזה.

רענן דינור: אנחנו גם לא נגיד לך שיש תקציב לכל דבר.

רענן דינור: חבר הכנסת עתניאל שנלר ציין, אני חושב שהוא אמר את זה וכדאי לומר את זה בקול רם, סליחה יש גם תעדוף לפי מסגרת תקציבית נתונה.

רענן דינור: אין מצב בו התקציב הוא אין סופי.

רענן דינור: במגבלות האלה אנחנו פועלים מתוך כוונה לתת את המענים הראויים ביותר.

רענן דינור: אתה שואל אותי למשל מה קונקרטי היום נמצא על הפרק?

רענן דינור: היום צריך לגייס מיידית 200 מיליון שקל לקדם את יישובי מזרח לכיש.

רענן דינור: אתה שואל אותי אם הכסף נמצא במדף?

רענן דינור: לא.

רענן דינור: אתה שואל אותי אם אני אופטימי לגבי גיוס הכסף בלוח זמנים שלא יעכב את יישובי הקבע?

רענן דינור: התשובה היא כן.

אריה אלדד: הם חותמים היום שהם תוך 18 חודש עוזבים את הקרווילות.

אריה אלדד: אתה רואה את היישובים בעוד 18 חודש קיימים?

רענן דינור: ההרחבות לא.

שמעון כהן: סלח לי, תשובות מעשיות לגבי מחר.

שמעון כהן: הארנונה, מפעלי הקיץ, מישהו ייתן לנו תשובה?

יורי שטרן: שלושה דברים ספציפיים שנשאלו פה אני הייתי רוצה שתתייחס אליהם מיידית.

יורי שטרן: אחד זה מפעלי הקיץ כי זה באמת עניין של שבועיים - - -

אברהם בן דוד: כמנכ"ל עיריית אשקלון אני רוצה לדבר על תחום הסיוע החברתי.

אברהם בן דוד: רענן דיבר על נהלים.

אברהם בן דוד: הרשויות עבדו לפי הנהלים רק שבמנהלת סל"ע אין תגובה.

אברהם בן דוד: לדוגמא, בנושא תחום הסיוע החברתי היו נהלים ביוני 2005.

אברהם בן דוד: בעיריית אשקלון, אחרי שקלטה את המפונים באוגוסט, העבירה את הבקשות ב-29 באוגוסט 2005.

אברהם בן דוד: עד היום לא קיבלנו שום תשובה בשום דבר.

אברהם בן דוד: נכון הוא שמדברים על סכומים.

אברהם בן דוד: ביקשנו רק תגידו מה האישור, סכום כלשהו, עיריית אשקלון תקדים את המימון אבל תגידו.

אברהם בן דוד: אני לא יכול לאשר ביצוע על בסיס, בעיקר כשמדברים על חוק יסודות התקציב וכשהאוצר מציין שבהיעדר מקור תקציבי בנושא תקציב המדינה, האחריות תוטל על הרשות.

אברהם בן דוד: בואו תגידו קודם כל.

אברהם בן דוד: בסיוע החברתי מדובר גם על טיפול בקבוצות של אותם מפונים על בעיות חברתיות שהעלו, זה דברים בסיסיים.

אברהם בן דוד: לא רק הנושא של קיץ וזה כלול בבקשה אחת כוללת שמחכה 10 חודשים.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: שאלת על קיץ ספציפי כי זה אוטוטו וזו סוגיה מאוד ספציפית.

יורי שטרן: אני אתייחס לשאר הדברים מאוחר יותר.

יורי שטרן: אבל אני רוצה כעת, עניין של קייטנות וכו' לילדים, כי זה באמת מיידי.

יורי שטרן: דבר שני שאלה רחבה יותר, האם לך ברור מהו היקף הצרכים במושגים הכספיים במכלול התחומים?

יורי שטרן: אתה כמנכ"ל, ואתה אמרת שאתה משאיר את פיקוד העל בידיך.

יורי שטרן: כמפקד על אתה צריך לדעת שלסך הכל הצרכים אתה צריך, מיליארד שקל, שני מיליארד שקל, חצי מיליארד שקל, לא יודע.

יורי שטרן: מתוך זה כך וכך יש לך, מתוך זה כך וכך אין, ואז אתה מתכנן צעדים מסוימים.

יורי שטרן: האם ברורה לך איזושהי מסגרת תקציבית פה?

יורי שטרן: וכמובן לגבי הרשויות.

יורי שטרן: העיר אשקלון אם אני לא טועה, אני חושב ששלחתי ברכה לראש העיר על כך שקיבל את המקום השני בדירוג הערים מבחינת יעילות הניהול והכל.

רוני מהצרי: זה לא רלוונטי.

יורי שטרן: זה כן רלוונטי מהצרי כי אתה יכול להרשות לעצמך להקדים את הממשלה בתשלומים וכו', אתה יכול לגייס משאבים.

יורי שטרן: יש רשויות שמצבן ממש לא כזה.

יורי שטרן: לכן הממשלה חייבת פה באופן מיידי לסגור את החובות שלה מול הרשויות ולתקצב אותן לפעילות הבאה.

יורי שטרן: התירוץ, וזה במידה מסוימת תירוץ, לא לגמרי, שאין תקציב, כי כמו שאתה אמרת, אפשר היה לאשר את זה לפני כן בחריגים?

יורי שטרן: אפשר היה.

יורי שטרן: זה לא היה צריך להיות לפני שבועיים, זה היה יכול להיות גם לפני חודשיים ויותר.

יורי שטרן: עכשיו התקציב ביום רביעי יתקבל סופית.

יורי שטרן: כל מה שניתן לעשות כדי שהרשויות תקבלנה את הכספים שלהן עבור העבר והעתיד, איך אתה רואה את ביצוע המשימה הזאת?

יורי שטרן: ועוד.

יורי שטרן: הלוואי וסל"ע בראשותה של צביה תוכל לעשות את כל העבודה הזאת.

יורי שטרן: אני לא בטוח שזה יהפוך למכשיר הרבה יותר יעל ממה שהיה קודם כי זה לא עניין רק של מי שעומד בראש המערכת.

יורי שטרן: הגיבוי ממשרד ראש הממשלה גם קודם היה גיבוי מלא.

יורי שטרן: לכן אני בכל זאת מבקש ממך רענן, לקחת את הנושא הזה כנושא מערכתי שאתה מטפל בו באמצעות מנהלת סל"ע, אבל מטפל בו מדי חודש בישיבת ועדת מנכ"לים, כאשר לישיבות האלה מוזמנים גם נציגי הרשויות וכמובן נציגי המתיישבים.

יורי שטרן: כי כל הצורה הזאת של דו שיח עם עצמם של הממשלה ללא מעורבות אמיתית של המתיישבים, היא לא צורה נכונה.

יורי שטרן: אז אני מבקש ממך לעשות את זה ואת הישיבה הראשונה הזאת לקיים באופן מיידי כי זאת טרגדיה של אנשים.

יורי שטרן: תאמין לי, דיברו פה על החלומות ועל אידיאולוגיה וכו'.

יורי שטרן: האזרח שאינו מעורב אישית, שלא היה בין המתיישבים, אפילו אין לו קרוב משפחה שפונה מגוש קטיף או מצפון הרצועה, אזרח תמים שמתייחס למדינת ישראל מזווית ראיה של אידיאלים מסוימים, כשהוא קורא מה שהמדינה עושה לאנשים האלה לבו נשבר ואמונתו במדינת ישראל נשברת, גם אם הוא פוליטית לא בצד המתיישבים.

יורי שטרן: כי הרי ברור שעוול נורא נעשה פה.

יורי שטרן: לכן אני אומר לך, אתה יכול לעשות את זה בעוד שבוע, בעוד שבועיים.

יורי שטרן: אנה, כל שאר השינויים במבנה סל"ע וכו' ייעשו בקצב הכי מהיר שאפשר אבל אתה חייב לעשות את זה בצורה מרוכזת ומנכ"לים של משרדי ממשלה צריכים לשמוע ממך מה עליהם לעשות, באיזה כסף.

יורי שטרן: ואתה ורק אתה יכול לעשות שני דברים שדיברנו עליהם ואני חושב שזה נכון, לא רק במקרה הזה.

יורי שטרן: אתמול הייתה לנו ישיבה על ניצולי שואה ואמרתי את אותו הדבר.

יורי שטרן: זה לא יכול להיות, זה איזשהו מנהג פגום, מסורת לא נכונה כאשר אנשים שהדבר נוגע אליהם ישירות הם אלה שיוזמים את תיקוני החקיקה.

יורי שטרן: כי מי שצריך ליזום תיקוני חקיקה זה קודם כל המנגנון הממשלתי שבעצמו נתקל, ולא באופן פרטי, אלא בראיה כוללת במה שהחוק לא קובע נכון.

יורי שטרן: לכן, אם אתה מרכז את כל הדברים האלה, אז נכון, ליאור כלפא הביא רשימת ההצעות ויביא לך, וזה נכון שאתה מבקש מהם.

יורי שטרן: אבל אם הממשלה היא זאת שתיזום את שינויי החקיקה בפיצוי העסקים, בנושא חקלאות, בנושא קהילתי, יש הרבה סעיפים, זאת הדרך הכי טובה הכי קצרה והכי נכונה.

יורי שטרן: יש קבוצה גדולה של חברי כנסת שמתגבשת סביב זה אבל מה טוב אם הממשלה תקדים או תעבוד ביחד.

יורי שטרן: אותו דבר עם התקציבים.

יורי שטרן: כמו שאנחנו יכולים לגבש קואליציה סביב תיקוני חקיקה אבל הטוב ביותר זה שהממשלה תיזום, ככה גם בעניין התקציבי.

יורי שטרן: בוודאי אנחנו נעסוק והשדולה עושה את זה כבר, את כל הדרישות והכל.

יורי שטרן: אבל מי כמוך יכול לעשות את זה יותר טוב?

יורי שטרן: כשאתה מרכז את הדרישות האלה ואתה אומר לממשלה, בדוח שלך, חבר'ה, אנחנו בחוסר של כך וכך, התחייבנו למתיישבים, התחייבנו לעם ישראל, שמי שגורש, פונה, הוצא, לא עומד עכשיו על ההגדרה הלשונית, אבל מי שהממשלה לקחה אותו מביתו והופרד מכל מה שצבר עד כה, הממשלה היא זאת שאחראית להבטיח לו חיים נורמלים.

יורי שטרן: התחייבנו, וההתחייבות הזאת עולה לפי הערכות של היום, כך וכך כסף.

יורי שטרן: דבר אחרון, סיפור של עסקים שהיו באזור תעשייה ארז.

יורי שטרן: זה באמת, אתה יודע מה?

יורי שטרן: אם כל העניין הזה הוא חלם ועניין סוריאליסטי כואב נורא וטרגי, הסיפור של ארז, במחזה הסוריאליסטי הזה הוא הקטע העצוב ביותר.

יורי שטרן: הרי זה עידוד ממשלתי, זה כבר לא פוליטיקה, של התיישבות.

יורי שטרן: להיפך, זה חלק מתוכניות השלום.

רענן דינור: אין לי מושג על מה אדוני מדבר.

יורי שטרן: גייסו לשם, עודדו - - -

רענן דינור: אני מכיר את נושא ארז יחסית טוב מכל מי שיושב כאן.

רענן דינור: בעל עסק, תעשיין מארז, שרצה להקים מפעל בכל מקום אחר, הקים אותו.

רענן דינור: לתת לך רשימה?

רענן דינור: אתה יודע כמה מפעלים יש באשקלון יוצאי ארז?

רענן דינור: על מה מדובר כאן?

יורי שטרן: הנה יש לך בעל עסק, בוא ניתן לו דקה.

ליאוניד אלימלך: רענן היה אצלנו במפעל, ראה ציוד, הוא ראה שהוא שוכב כבר שנה בלי שקיבל קרקע חליפית, תקציבים, פיצויים - - -

יורי שטרן: איזה מפעל?

ליאוניד אלימלך: מפעל למחזור מתכת.

ליאוניד אלימלך: רענן דינור בתפקידו הקודם היה וראה.

ליאוניד אלימלך: מנהלת סל"ע היא זו שמעכבת ולא נותנת שום פיתרון לעסק.

ליאוניד אלימלך: לא העסק שלי, לא לרוב העסקים של אזור תעשיה ארז.

ליאוניד אלימלך: קח מפעל חגור, קח מפעל ייצור ארז, קח מפעל חיים וייט ועוד.

דובר: חגור כבר עבר - - -

ליאוניד אלימלך: הוא העביר לזיקים הוא עד עכשיו לא קיבל פיצויים, אז איך הוא יכול להתקדם?

יורי שטרן: את אלימלך אומנם הכרתי בעסקים האחרים שלו שהוא פיתח רשת חנויות ספרים בשפה הרוסית, הרשת הגדולה ביותר בארץ.

יורי שטרן: אבל בנושא ארז היו לי כמה פניות גם מאנשים נוספים ולכן אני לא חושב שזה משהו חריג.

יורי שטרן: כנראה יש שורה שלמה של עסקים שהם במצוקה.

רענן דינור: יכול להיות שחלק מהעסקים במצוקה משום שהם לא עומדים בקריטריונים לפיצויים.

רענן דינור: חבר'ה, סליחה, אנחנו חיים במסגרת של מדינת חוק ואם נקבע בחוק שעסק יקבל פיצוי אם הוא יקיים תנאים אל"ף, בי"ת גימ"ל, אז זה החוק.

רענן דינור: ואני לא אומר ולכן נשנה אותו.

רענן דינור: אני מכיר את ההיגיון של החוק, והחוק רצה להבטיח שתעשיין בארז שתובע כספים מהמדינה, יהיה לתביעה הזאת בסיס מלא.

רענן דינור: ואני לא אשמיע לך מוסיקה שאולי נעים לשמוע אותה אבל היא לא האמת.

רענן דינור: שלנושא העסקים צריך לשנות את החוק.

רענן דינור: אלימלך, לדעתי בנושא העסקים לא צריך לשנות את החוק.

רענן דינור: והנושא של 24 אחוז מענקים ואחרי זה 32 אחוז מענקים, זה הליכה של כברת דרך לקראת התעשייה, ואני אישית לא חושב שצריך לשנות את החוק.

ליאוניד אלימלך: המפעלים שפונו כי כולנו התפנינו ברצון לפי החלטת הממשלה, בלי רעש, בלי בעיות, קיבלו פיצוי לא הוגן.

ליאוניד אלימלך: איזשהו פיצוי.

ליאוניד אלימלך: האם אתה יכול לתת מספרים על זה?

ליאוניד אלימלך: אתה לא יכול לתת כי כמעט ולא קיימים מספרים שקיבלו חוץ ממקדמות.

יורי שטרן: אנחנו נקיים ישיבה נפרדת בנושא.

יורי שטרן: אתה היחידי עד כה שמבטא גישה כל כך חיובית לגבי המצב הקיים בתחום העסקים.

יורי שטרן: כולם עד כה, אנשים שונים, אם זה מארז אם זה ממקומות אחרים, דיברו על משהו שלא עונה לציפייה הזאת או לדרישה הזאת שבאמת יאפשרו לבתי העסק להעתיק את עצמם למקומות אחרים.

יורי שטרן: לכן על זה תהיה לנו ישיבה נפרדת, אולי של הוועדה כולה, אולי של ועדת המשנה, אנחנו כבר נחליט.

יורי שטרן: לגבי ארז, אני אבקש, אלימלך, תרכז כמה דברים, תעביר את זה דרכנו, דרך הוועדה לביקורת המדינה אל מנכ"ל משרד רוה"מ ותעשה את זה במהירות.

יורי שטרן: ואני מבקש להתייחס אל זה בכובד ראש כי לא נראה לי שהמצב טוב.

יורי שטרן: לגבי התקציבים ולגבי פעילות קיץ - - - רענן דינור: אני אשיב ובקצרה.

יורי שטרן: קודם כל לגבי הערכה תקציבית של תקצוב חסר, הערכה שלנו היא כ-700 מיליון שקל, מרביתו בתחום היישובים הקבועים.

יורי שטרן: לגבי הנושא של פעילות קיץ, אכן אנחנו נפעל עם כל המערכות שלנו לסייע לקיום פעילות קיץ.

יורי שטרן: מה זה אומר?

רענן דינור: אנחנו נקבע את החבילה ונקבע את הקריטריונים ולפי זה ניתן סיוע בפעילות.

עמירה דותן: זאת רזולוציה מאוד ספציפית אבל יש פה התחייבות של משרד ראש הממשלה - - -

יורי שטרן: זאת אומרת שאתה לוקח לתשומת ליבך את הזמן הקצר מאוד שעומד לרשותנו?

עמירה דותן: יותר מתשומת ליבו, הוא אומר שהוא מתחייב - - -

רענן דינור: אני מזכיר לך שאני בא ממערכת כזו, בין השאר.

רענן דינור: לגבי אשקלון, שמעתי את ההערה, אתה תקבל תשובה מהעוזר לי הלל פרימן, הוא ייתן לך תשובה לנושא הספציפי שאתה מעלה.

רענן דינור: לגבי כספי הרשויות, אותם 25 או 28 מיליון שקל, אלה יועברו באחריותי לרשויות בתוך 10 ימים.

יורי שטרן: וזה יכסה את החובות הקודמים?

רענן דינור: אני יודע על חוב של 28 או 27 מיליון שקל, כולל רווחה.

רענן דינור: על זה אני יודע על חוב של הממשלה כלפי הרשויות, לזה אני יודע להתייחס.

רענן דינור: אם יש חובות שהם לא ברשימה אז אני לא יודע להתייחס.

יורי שטרן: מה בעניין הפטור מארנונה?

רענן דינור: עניין הפטור מארנונה אני לא יודע בדיוק על מה מדובר.

יעקב מזרחי: בשנה שעברה לא חייבנו את המתיישבים בארנונה ואנחנו מבקשים את החלת אותו נושא גם לגבי 2006, כמובן תוך שיפוי.

יעקב מזרחי: הטענה שלנו שכל עוד המתיישבים יושבים במגורים זמניים טרם בניית שיכוני הקבע, זה פרויקט לאומי, לא מן הראוי לגבות מהם ארנונה.

יעקב מזרחי: עדיף לתקצב את ההוצאות כפי שהן.

רענן דינור: תאמר לי אדוני הגזבר, הסטודנטים במדינת ישראל לא גרים בדיור זמני?

יורי שטרן: את זה אי אפשר להשוות.

רענן דינור: למה?

יורי שטרן: כי סטודנטים בחרו באופן חופשי את המצב שלהם.

יעקב מזרחי: מרבית הרשויות גם נותנות הנחות לסטודנטים.

דובר: אם אין תעסוקה, ממה הם ישלמו את הארנונה?

דובר: אין הכנסה.

רענן דינור: אדוני יודע בוודאי שארנונה משולמת לפי מבחן הכנסה.

רענן דינור: גם הגזבר יודע שארנונה משולמת לפי מבחן הכנסה.

רענן דינור: מי שאין לו הכנסה ממילא מקבל את הפטור - - -

יורי שטרן: אבל רענן, מי שקיבל פיצוי, יש לך הרי פה שני מצבים.

דובר: אם יש לך מכונית אתה לא מקבל כלום - - -

רענן דינור: סליחה, אתם לא בקיאים בחומר.

רענן דינור: אין קשר בין כספים שעומדים לרשותך בפיצוי וכל דבר אחר.

רענן דינור: מבחן ההכנסה הוא הכנסה שוטפת בשכר וכה כתוב בחוק הארנונה.

רענן דינור: תלכו אל החוק.

יורי שטרן: אני אבדוק אבל כמה שזכור לי, גם הנכסים, במיוחד מה שיש לך בבנק מעל סכום מסוים מחושב כ-8 אחוז שנתית כהכנסה, ואז אדם שקיבל פיצויים יוצאת לו הכנסה כביכול מהפיצויים האלה.

יורי שטרן: זה מה שהזיכרון שלי אומר אבל אני מציע לכם - - -

רענן דינור: יושב פה גזבר, תשאל אותו.

יעקב מזרחי: רענן צודק.

רענן דינור: חבר'ה, יש חוקים בארנונה, מה לעשות?

יעקב מזרחי: זה משהו מיוחד, אנחנו חושבים שבסיטואציה המיוחדת הזאת לא מן הראוי שהגורם שאותו יראה התושב יהיה דווקא גובה הארנונה.

רענן דינור: למה?

יעקב מזרחי: כי אנחנו חושבים שבמצב בו נמצאים התושבים, ראשית סיכויי הגבייה מאוד קשים.

יעקב מזרחי: למרבית האנשים גם מגיעים פטורים מסוגים כאלה ואחרים.

רענן דינור: אז תן להם פטורים על פי חוק.

רענן דינור: תקשיב לי, מדובר פה באוכלוסייה חזקה, אני מסכים לחלוטין עם עמי איילון שמדובר באוכלוסייה שבסופו של דבר היו בשליחותנו והופסקה השליחות.

רענן דינור: מלח הארץ.

רענן דינור: בוא לא נתייחס אליהם כמו אוכלוסייה של אנשים מוחלשים.

רענן דינור: זה לא המצב.

יעקב מזרחי: עד בניית שיכוני הקבע בוא נתייחס אליהם בכל זאת בצורה אחרת, זו ההצעה שלנו.

שלמה וסרטיל: גם בבקעת הירדן, קודם כל מרכזי קליטה לא משלמים ארנונה, גם אם יושבים שם עשר שנים.

שלמה וסרטיל: אנחנו נמצאים כרגע, אם אפשר לקרוא לזה כך, במרכז קליטה, כי אנחנו נמצאים בתוך קרטון שהמזגן עובד שם מבוקר עד ערב ואין אפשרות להיכנס לשם כשהמזגן לא עובד.

שלמה וסרטיל: בבקעה יש להם חשבון חשמל מופחת לטובת העניין.

יורי שטרן: שלמה, בוא נעשה את זה מסודר, צ'יק צ'ק זה לא יצא.

יורי שטרן: הועלתה שאלה, התשובה כעת היא לא מעודדת.

יורי שטרן: רענן דינור: היא בוודאי לא אוטומטית.

יורי שטרן: אני רוצה ללמוד את זה.

יורי שטרן: אמרתי לך, לא למדתי, אני מוכן ללמוד, אבל בטח לא אוטומטי.

יורי שטרן: בדיוק, לכן מה שאני מציע, יחד עם הרשויות תגבשו מסמך שמסביר למה לדעתכם צריך להיות פה פטור מיוחד מעבר למה שלפי החוק נותנים או לא נותנים.

יורי שטרן: תרכזו את זה ותעבירו לרענן דינור עם העתק אלינו.

רענן דינור: לגבי ההערות הנוספות אתייחס בקצרה.

רענן דינור: הנושא של המפגש של משרדי הממשלה לא יהיה פעם בחודש, הוא יהיה יותר אינטנסיבי.

רענן דינור: אין לי שום כוונה להתמודד עם זה בשלט רחוק.

רענן דינור: ההערה שלך לגבי ממשלה שלפעמים משוחחת עם עצמה היא מאוד מדויקת ואנחנו נפעל כדי שהדיאלוג יהיה מלא, כבר אמרתי זאת בתחילת דברי.

רענן דינור: לבסוף, אני שמח מאוד על ועדת המשנה שמינית בראשות חברת הכנסת עמירה דותן.

רענן דינור: אני אבוא עימה בדברים ונמצא את הדרך הטובה ביותר שהמערכות יפיקו את השלם הגדול מחלקיו.

יורי שטרן: אתה עוד תגייס חיל נשים בשביל הוועדה.

יורי שטרן: תודה רבה, מבקר המדינה, בבקשה בקצרה מאוד.

יורי שטרן: אל תחזירו אותנו לויכוח.

שמואל גולן: אנחנו לא נכנסים לשום ויכוח כבוד היושב ראש, אני גם לא אכנס לויכוח עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה לגבי מהות ביקורת בזמן מעשה או לא בזמן מעשה.

שמואל גולן: אני ממליץ לו רק שיבדוק מה קרה כשאנחנו התערבנו בעניין בחודש ספטמבר אוקטובר ואיך התחילו חלק מהדברים לזוז, יעידו פה ראשי הרשויות כולל שנת הלימודים שלא הייתה נפתחת בראשון לספטמבר.

יורי שטרן: אני עד לכך כי זאת הייתה ישיבה פה בוועדה לביקורת המדינה.

שמואל גולן: אני מניח שיהיה ויכוח בעניין.

שמואל גולן: הדבר השני בתור מנכ"ל עיריית ירושלים לשעבר, אני ממליץ לו שיקרא את הנוהל שמנהלת סל"ע הוציאה לרשויות ואחרי זה שיסביר לנו מה היה צריך לעשות שמעון כהן בנוהל הזה.

שמואל גולן: ואנחנו מדברים לא על נוהל, מדברים על הנחיות, מה לעשות, מה לתת, איזה כסף לתת, מאיפה התקציב?

שמואל גולן: אני יכול גם להמליץ למנכ"ל משרד ראש הממשלה לקרוא מכתב של מרכז המועצות האזוריות שנשלח לאריאל שרון ולאהוד אולמרט ולאופיר פינס שאומר, רבותי, הרשויות קורסות, אחרי הפינוי.

שמואל גולן: תרימו את הראש ותגידו לנו מה לעשות.

שמואל גולן: אני בדרך כלל נזהר מאוד להוציא מההקשר את מה שכתוב בתקציב ואת מה שכתוב אחרי זה בדוח.

שמואל גולן: בדרך כלל בביקורת, כבוד היושב ראש, העובדות מדברות בעד עצמן.

שמואל גולן: וגם אם הייתה פה אמירה כזו או אחרת לגבי החינוך, העובדות מדברות בעד עצמן.

שמואל גולן: חלק מהתלמידים לא התחילו בראשון לספטמבר ללמוד.

יורי שטרן: ראש המועצה אמר שאחר כך הדברים הסתדרו.

שמואל גולן: הסתדרו, אנחנו באים היום אחרי 10 חודשים.

שמואל גולן: אני שמח שהסתדר.

יורי שטרן: לא, כשכתבו את הדוח.

שמואל גולן: הדוח הוגש למשרד ראש הממשלה בטיוטה הראשונית שלו בחודש אוקטובר או נובמבר למיטב זכרוני.

שמואל גולן: מאז אני שמח שהשתנו, אוי ואבוי לנו אם היינו באים היום ועדיין מדברים על הדברים שמצאנו שם.

שמואל גולן: אז אלה הדברים שישנם.

שמואל גולן: אני לא רוצה להתייחס לחלק מהנקודות.

שמואל גולן: אני רק רוצה להוסיף שמשרד מבקר המדינה עדיין עוסק בביקורת של כל נושא ההתנתקות.

שמואל גולן: לקראת סוף השנה אמורים להופיע מספר דוחות.

שמואל גולן: לפחות שני דברים שהוזכרו פה, אחד בנושא של דיור הקבע והשני בנושא של פינוי הציוד מרצועת עזה.

יורי שטרן: ועסקים?

שמואל גולן: גם לגבי עסקים אנחנו ניגע בדוחות הבאים.

יורי שטרן: קודם כל אני באמת מודה למבקר המדינה על התערבותו בנושא הזה, זה לא היה פשוט בלוח העמוס לתוכנית העבודה של מבקר המדינה שבנויה מראש, להוסיף נושא כה כבד ולגייס את הכוחות שאנחנו גילינו אותם עוד בשטח.

יורי שטרן: אני חייב להגיד לך רענן, כשאני הייתי בנווה דקלים ונתקלנו בדברים שהיו מנוגדים לאותן הנחיות, לפחות ששמענו מהמפקדים שאלה ההנחיות, התקשרתי לנציג מבקר המדינה והוא התערב, לדעתי זאת ההתערבות הכי טובה של ביקורת המדינה כי הוא היה עם היד על הדופק והדוחות שהם הוציאו בתחילת שנת הלימודים הם הדוחות שכן נתנו דחיפה לסגירת הקצוות במערכת החינוך ובעוד כמה דברים.

יורי שטרן: גם בעניין של ההתיישבות.

יורי שטרן: לכן קודם כל תודה לכם ואני מקווה שאתם תסיימו את העבודה אפילו לפני הזמן שאמרתם.

יורי שטרן: עד סוף השנה זה יותר מדי אבל אתם תעבדו בקצב שלכם והוא קצב מהיר מאוד.

יורי שטרן: דבר שני, אני באמת מודה למתיישבים על כך שלא איבדתם אמון בנו, לפחות אותם אנשים שהגיעו לכאן והם מייצגים ציבור רחב מאוד אחרי כל המכות הקשות שהתקבלו מקבלת ההחלטות הפוליטיות האלה ועד לרגע האחרון, ואני מבקש מכם להמשיך.

יורי שטרן: ואנחנו באמת, תאמינו, זה לא כדי לצאת ידי חובה מבחינתנו, יש נושאים יותר סקסיים בכנסת, וזה שעשרות חברי כנסת מכל הסיעות, כאלה שהם תומכים נלהבים של ההתנתקות, גם העתידית, זה שהתכנסו ביחד והחליטו שזה פשוט צו המצפון שלהם לעבוד כדי לגמור את כל הדברים שנשארו פתוחים על הצד הטוב ביותר, לסייע למתיישבים לפתור את הבעיות האלה, זה רק מתוך שליחות, אין שום סיבה אחרת.

יורי שטרן: אין שום מניע אחר לרוב חברי הכנסת שבאו לשדולה, אין להם ולו תקווה קלושה ביותר לקבל קול אחד מציבור המתיישבים בבחירות הבאות, בוודאי לא בפריימריז, אבל הם לא עושים זאת מתוך שיקול פוליטי אלא בגלל שכך הם מבינים את תפקידם כחברי כנסת.

יורי שטרן: אני מבקש מכם להעריך את זה ואני חושב שאתם מעריכים את זה נכונה.

יורי שטרן: אני גם אזכיר שבימים הקשים של פינוי, באו חברי הכנסת מהשמאל, ממר"ץ, משינוי, ממפלגת העבודה, באו למקום הזה כדי לתמוך במתיישבים שהם לא היו לצידם במובן הפוליטי אבל הם חשבו שבתור אזרחים ושליחי אזרחים זה המקום שלהם להיות בשעה הקשה, וכך הם עשו, ועמירה דותן באותה תקופה עוד לא חברת כנסת, הייתה בין המתנדבים שבאו כשליחי עצמם כי גם הם חשבו שמקומם בעת ההיסטורית הזאת במקום בו מתרחשת דרמה לכל הדעות מאוד מרכזית בחיינו כחברה וכמדינה.

יורי שטרן: אני גם מודה לך כבוד המנכ"ל בהיכרותי רבת שנים, על כך שהתחייבת פה ואני רואה את זה כמחויבות אמיתית לתת לזה מעבר לישיבה אחת בחודש, שזאת הייתה הדרישה המינימליסטית הצנועה כדי לא לפגוע בסמכויותיה של צביה, אלא שתקיים דיונים רצופים ותתחיל מייד, עם הדברים שעל הפרק כעת, מה שתקוע עם היישובים בצפון, ומה שצריך להחליט מיידית על הילדים בקיץ, ואת כל החובות שהצטברו, אני לא בטוח שזה 28 מיליון שקל, כי לדעתי יש הצטברות נוספת.

רענן דינור: אתה חייב לדעת שזה החלטות הממשלה, כלומר אם מישהו מצפה לקבל כסף שלא על פי החלטות הממשלה, אין מתכונת כזאת.

יורי שטרן: אני פעם הצעתי חוק שמשרד האוצר שלא במפתיע טרפד אותו, שהממשלה אם היא מאחרת בתשלומים שלה, יהיה על כך קנס אוטומטי ולא ריבית של החשכ"ל שהיא נמוכה אלא ריבית דריבית מעל הריבית שהבנקים גובים.

רענן דינור: אגב, אם תוסיף על זה חיוב אישי, פתרת את הבעיה.

יורי שטרן: תאמין לי, היה שם גם קטע שהריבית הזאת מתגלגלת אחר כך על המוסד ועל הפקיד שאחראי על כך.

רענן דינור: עכשיו פתרת את הבעיה.

יורי שטרן: אני הייתי מוכן לפשרה שזאת תהיה ריבית השוק הרגילה ולא גבוהה מדי.

יורי שטרן: אבל מה שהממשלה לא שילמה בזמן כשהיא החליטה על 28 מיליון שקל, ומה שהרשויות והגופים האחרים השיגו בכוחות עצמם, עלה להם יותר יקר.

יורי שטרן: עלה להם כסף נוסף.

יורי שטרן: לכן כשהממשלה איחרה היא צריכה להוסיף לזה כסף, האיחור עולה כסף ואתה יודע את זה טוב ממני פי כמה.

יורי שטרן: אנחנו מבקשים ממך לקחת את זה לטיפול מיידי כי הדברים האלה לא יכולים לחכות אפילו עד סוף החודש.

יורי שטרן: התקציב יאושר השבוע ולכן פורמלית לפחות יהיה לך מרחב יחסית נוח לפעולה.

יורי שטרן: אנחנו מאחלים הצלחה לצביה שמעון בתפקידה החדש כמנהלת מנהלת סל"ע ואולי באמת היא תוכל ליצור בראש ובראשונה מערכת אחרת ביחסים בין המנהלת למתיישבים.

יורי שטרן: מזה הכל מתחיל.

יורי שטרן: כל שאר הדברים הם במידה מסוימת גם פועל יוצא.

יורי שטרן: כשעושים את זה ביחד, יש כוח נוסף.

יורי שטרן: ההחלטה שלנו כאמור היא להקים ועדת משנה שבישיבה הקרובה כבר נחליט על הרכבה.

יורי שטרן: יושבת הראש ידועה - - -

עמירה דותן: יש גם חבר שהתנדב, עמי איילון התנדב.

יורי שטרן: כן, אבל זה לא מספיק כדי להחליט פורמלית על ועדת משנה, כי אנחנו צריכים גם לכלול את זה בסדר היום הפורמלי של ישיבות הוועדה.

יורי שטרן: אני מאחל לעמירה הרבה מאוד הצלחה, אני מאוד שמח שהיא נענתה לפנייתי לעמוד בראש ועדת המשנה הזאת.

יורי שטרן: אף אחד לא יחשוד בה שהיא נוטה לכיוון זה או אחר פוליטי כי היא באמת מייצגת פה את המרכז ואת העניין, ואני בטוח שיהיו שם חברים טובים מאוד.

יורי שטרן: ושוב, אני חוזר לפנייתי אל המתיישבים וגם אל בעלי העסקים.

יורי שטרן: אלימלך זה הפעם אליך.

יורי שטרן: זאת צורת העבודה, כמו שביקשתי ממנכ"ל משרד ראש הממשלה, כל מה שהוא לא אוהב בדוח מבקר המדינה או שנראה לו לא נכון וכו', אחרי שיבדוק מחדש את כל החומר, שיעלה זאת בכתב, שיפנה למבקר המדינה, כך בוודאי איתכם.

יורי שטרן: כל הדברים שברורים לכם, על שינויי חקיקה דיברנו אבל את זה לא ניקח על עצמנו כוועדה.

יורי שטרן: אבל הפרוגרמה שלכם בתחום התעסוקה, והדרישות בתחום הדיור, והטיפול הקהילתי והחקלאות והעסקים, ריכוז החומר מצידכם, כמה שהוא יותר מסודר, כמה שהוא יותר בנוי נכון, נוח לקריאה, לוגי עם מסקנות ברורות, כך אפשר יהיה לטפל בזה טוב יותר, אולי בחלק מזה לא תידרש בכלל ההתערבות שלנו כוועדה כי יכול להיות שאחרי קבלת המסמך מאלימלך, מנכ"ל משרד ראש הממשלה יעשה פה בדיקה מחדש של כל מהלך הפיצוי למפעלים באזור ארז ויהיה תיקון.

יורי שטרן: ואולי גם כך לגבי ההצעות שלכם בארנונה.

יורי שטרן: אם זה לא יבוא באופן מיידי, ועדת המשנה והוועדה הראשית, אלה הם המכשירים שיש לכם כדי להגיע לתוצאה שלא תמיד תהיה במאה אחוז מה שביקשתם אבל נשתדל שתהיה כמה שיותר קרובה, תודה רבה ובהצלחה לכולם.