ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 7, 2006-05-30 12:30

גאלב מג'אדלה: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

גאלב מג'אדלה: אני שמח, שהיה פה דיון מקדים שנטלו בו חלק גדול מהגורמים.

גאלב מג'אדלה: הנושא הוא מורכב, וכל מי שיושב כאן מכיר את החשיבות והמורכבות של הנושא.

מירי פרנקל-שור: אדוני היושב-ראש, אני חוזרת על עמדתנו לגבי חוק ההסדרים, כפי שנאמרה בדיון הקודם.

מירי פרנקל-שור: בניגוד להיטל הטמנה - ששם היה קונצנזוס לגבי הצורך בהיטל, ואנחנו רק מנסים לראות כיצד להסדיר את הנושא כך ששום צד לא ייפגע - כאן מדובר ברפורמה מקיפה של חוק התכנון והבנייה.

מירי פרנקל-שור: יש כאן 4 נושאים, שבאים לשנות בצורה דרסטית את הדברים.

מירי פרנקל-שור: הצעת החוק מחולקת ל-4 נושאים.

מירי פרנקל-שור: הנושא הראשון הוא הקמת ועדת ערר, שתדון בהיטלי השבחות ובביצועים.

מירי פרנקל-שור: הנושא השני, הוא הרחבת סמכותה של הוועדה המקומית.

מירי פרנקל-שור: הנושא השלישי, הוא הנושא של הוועדה לשמירה על קרקע חקלאית ושטחים פתוחים.

מירי פרנקל-שור: הנושא הרביעי מתייחס לפטור מהיטל השבחה לרכבת, לדרך ארץ וגופים נוספים.

מירי פרנקל-שור: כל הדברים האלה הם בעלי השלכות, ועל כן הדיונים צריכים להיות מעמיקים.

מירי פרנקל-שור: צריך להבין את משמעותו של כל סעיף, ומהי ההרחבה של סמכות הוועדה המקומית.

מירי פרנקל-שור: צריך להבין גם דברים נוספים, כמו הפיקוח על הוועדה המקומית, נושא שלא מצוי בחוק ההסדרים.

מירי פרנקל-שור: אני מקווה, שהוועדה תדון בנושאים באופן מעמיק שיסקור את כל הסוגיות, כך שכל האנשים יתבטאו וחברי הכנסת יקבלו תשובות.

מירי פרנקל-שור: בסופו של יום הוועדה תשקול, האם נכון תוך זמן כל כך קצר להעביר את פרק ה, או האם יש מקום לבקש את פיצולו של פרק ה מחוק ההסדרים.

דב חנין: אנחנו עוסקים באחד הדברים הקשים ביותר עבורי בתור חבר כנסת בכנסת ישראל.

דב חנין: לתוך חוק ההסדרים הוגנב לנו פרק של מהפיכה דרמטית בדיני התכנון והבנייה של מדינת ישראל.

דב חנין: אני עומד על כך, שאם אנחנו לא נפצל את הפרק הזה, אנחנו נעבור על כל מילה וכל סעיף בחוק.

דב חנין: אני חושב, שאנחנו לא יכולים להתיר כזאת מהפיכה דרמטית משום שזה נמצא בחוק ההסדרים.

דב חנין: לפי דעתי, הפרק הזה איננו ראוי להיות בחוק ההסדרים.

דב חנין: לפרק הזה אין שום קשר לתקציב המדינה.

דב חנין: אנחנו לא מדברים פה על משהו שנועד לעזור למערכת לתפקד.

דב חנין: זה מנוגד למטרות חוק ההסדרים, כפי שהן מוצגות בפנינו.

דב חנין: ישנה לפנינו חוות דעת של היועצת המשפטית של הכנסת, שאני מציע לחברי הכנסת לכבד אותה, לא רק מכיוון שהיא מייצגת את המצב המשפטי הנכון והראוי, אלא גם מכיוון שהיא מגינה על כבודה ומעמדה של הכנסת.

דב חנין: בימים האלה מינהל התכנון במשרד הפנים שוקד על רפורמה כוללת בדיני התכנון ובנייה.

דב חנין: דיני התכנון והבנייה אצלנו ראויים לרפורמה.

דב חנין: יש הרבה דברים שהם ראויים לתיקון.

דב חנין: לקחו כמה קטעים מתוך הרפורמה הכוללת, שנמצאת בתהליכי עבודה במשרד הפנים, קרעו אותה מתוך הרפורמה הזאת וחיברו אותם לחבילה אחת שמובאת היום לפנינו, מבלי שאנחנו יכולים לראות את התמונה הכוללת.

דב חנין: חובתי כחבר כנסת לומר, כי אני מאוד חושש שמאחורי התיקונים האלה עומדים אינטרסים נדלניים כבדי משקל, שהולכים להרוויח פה המון כסף על חשבון השינויים בדיני התכנון והבנייה.

דב חנין: הכל נעשה בצורה שלא מאפשרת דיון רציני.

דב חנין: בהצעה שמובאת לפנינו יש פגיעה קשה בוועדה לשמירת קרקע חקלאית ושטחים פתוחים.

דב חנין: רבותיי חברי הכנסת, אין לנו ארץ אחרת.

דב חנין: אם יש פה למישהו מדינה אחרת שיהיה אפשר להשתמש בה אחרי שנהרוס את זאת שיש לנו, שיאמר.

דב חנין: אין לנו ארץ אחרת.

דב חנין: הגוף שנקרא הוועדה לשמירת קרקע ושטחים פתוחים, הוא גוף שגם בו צריך לעשות שינויים.

דב חנין: אני יודע שיש עליו ביקורת, ואני שותף לחלק מהביקורת הזאת.

דב חנין: אני מודיע לוועדה, שאחד הדברים שנרצה לעשות בתור חברי כנסת, זה להציע הצעות לשינויים באופן עבודתה של הוועדה הזאת.

דב חנין: עם זאת, זאת ועדה מאוד חשובה.

דב חנין: ביתה משפט העליון בפסק דיון שנתן באחד הפרשות אומר, כי זאת ועדה שמבצעת תפקיד מרכזי וחיוני, הגנה על ערך משמעותי בחיים שלנו, שהוא מעט השטחים החקלאיים והפתוחים שנשארו בישראל.

דב חנין: חוק ההסדרים מוציא מתחומי עבודתה של הוועדה הזאת נושאים שנידונו בוועדת המשנה לעניינים מיוחדים של המועצה הארצית לתכנון ובנייה.

דב חנין: אלה הם בדיוק אותם נושאים רגישים שבהם הוועדה צריכה לעשות את עבודתה המקצועית.

דב חנין: הם מוציאים מתחומי פעולתה של הוועדה את כל האזורים שמוגדרים כאזורי פיתוח בתוכניות מתאר מחוזיות.

דב חנין: באופן זה אנחנו נותנים קרט בלאנש למערכת של פיתוח, שלא תתחשב בשיקולים של שמירת שטחים פתוחים ושטחים חקלאיים.

דב חנין: זה דבר מאוד מרחיק לכת.

דב חנין: היום אנחנו מדברים על היקפי שטחים גדולים הנמצאים בקטגוריה הזאת.

דב חנין: אני אומר באופן ברור וחד, כי אסור לאפשר שינוי במודל עבודתה של הוועדה, בוודאי לא בהליך המזורז הזה של חוק הסדרים.

דב חנין: נושא נוסף שנמצא במרכז הפרק המוצע, הוא שינוי מערכת היחסים בין הוועדות המקומיות לוועדות המחוזיות.

דב חנין: התבשיל פה לחלוטין מוקדח, באופן שבו ההצעה מובאת לפנינו.

דב חנין: אני יודע, שבמינהל התכנון ישנה מחשבה להרחיב את תחומי שיפוטן של הוועדות המקומיות.

דב חנין: בהצעה שמתגבשת שם זה נעשה תוך איזון בין הרחבת הסמכויות לבין הוספת כוחות מקצועיים לוועדות המקומיות, באופן שאפשר יהיה להגן על הוועדות המקומיות מאותה מערכת לחצים מאוד אינטנסיבית שמאפיינת אותן לפעמים.

דב חנין: פה לקחו צד אחד של המטבע.

דב חנין: מרחיבים בצורה מאוד דרמטית את הסמכויות של הוועדות המקומיות, ללא כל הבחנה בין ועדות מקומיות שנמצאות בשטחים עירוניים, לבין ועדות מקומיות שפועלות במועצות אזוריות.

דב חנין: פה נמצא העוקץ הגדול.

דב חנין: אנחנו נותנים קרט בלנש למועצות אזוריות להתחיל פיתוח נדלני מואץ.

דב חנין: כמו שיש מרכזי געש ושפיים יקומו עוד רבים כאלה ללא שום פיקוח ובקרה, כאשר לדבר הזה יש השפעות מאוד מרחיקות לכת.

דב חנין: דיברנו אתמול על מצבה של העיר לוד.

דב חנין: אנחנו מדברים על מהלך, שיפגע מאוד במערכת העירונית במדינת ישראל.

דב חנין: לא נמצאים איתנו פה נציגים של פורום הערים הגדולות, וחבל.

דב חנין: אנחנו מדברים על מהפיכה שכל אזרח ישראלי ירגיש בה.

דב חנין: אני רוצה לראות הגנה על הסביבה שלנו, כי נותרה לנו מעט מאוד סביבה.

דב חנין: בהצעה שמובאת כאן יש פגיעה קשה בשיקולים חברתיים, בשיקולים של צדק חברתי, ביחסי כוחות בין היישובים העירוניים לבין היישובים הכפריים.

דב חנין: זאת שבירה של כל כללי המשחק.

דב חנין: נמצא לפנינו נייר עמדה של לשכת עורכי הדין.

דב חנין: אני רוצה לברך את חברי לשכת עורכי הדין על שהכינו במהירות את נייר העמדה שלהם.

דב חנין: כעורך דין אני גאה בנייר העמדה הזה של הלשכה.

דב חנין: לא היה לי בזה שום חלק.

דב חנין: הלשכה מפנה את תשומת ליבנו לשאלות מאוד קשות לגבי חוסר מינהל תקין שיתעוררו אם אנחנו נקבל את הדברים האלה.

דב חנין: אני מציע, שאנחנו נפצל את הפרק כולו.

דב חנין: אני לא רואה שום אלטרנטיבה אחרת.

דב חנין: אם מחליטים שלא לפצל אותו, אז יש לנו כמה ימים וכמה לילות שבהם אנחנו נצטרך לעבור על כל מילה וכל סעיף בחוק.

יהודה זמרת: מינהל התכנון התחיל במהלך לביצוע רפורמות לחוק התכנון והבנייה.

יהודה זמרת: הרפורמות המוצגות היון תאומות גם את הרפורמה.

יהודה זמרת: אין טעם לחכות.

יהודה זמרת: יש דברים שצריך לתקן אותם כבר היום.

יהודה זמרת: הם לא קשורים לרפורמה, במידה והיא תתרחש בעתיד.

יהודה זמרת: הדברים יכולים להתקדם בנפרד.

יהודה זמרת: לכן, הממשלה ראתה צורך לתת פתרונות לבעיות של חסמים ולתת יותר סמכויות כדי לזרז תהליכים, ולא לחכות עד יישומה של רפורמה.

יהודה זמרת: דרכה של רפורמה, היא שלוקח לה זמן לא מועט עד שהיא מתגבשת ומתקדמת.

יהודה זמרת: הנושאים שפוצלו והועלו במסגרת חוק ההסדרים הם נושאים שיש להם דחיפות, והם לא פוגעים ברפורמה הכוללת ויכולים לעמוד בפני עצמם.

גאלב מג'אדלה: למה הרפורמה הזאת תקועה במשרד הפנים?

יהודה זמרת: זה נושא מאוד מורכב שכולל בתוכו הרבה אינטרסים והרבה שיקולים.

גאלב מג'אדלה: האם אתה מכיר משהו שאיננו מורכב?

יהודה זמרת: אני מודע לעובדה, ולכן אני אומר שאם אפשר היה לחכות עד לסיומה של הרפורמה, זה היה טוב.

יהודה זמרת: אבל המדינה צריכה להמשיך להתנהל והמערכת צריכה להמשיך לתת תשובות.

יהודה זמרת: הנושא הזה נועד לתת פתרון בטווח הקרוב, כאשר בטווח הארוך תתבצע רפורמה יותר מקיפה.

יהודה זמרת: עם ההחלטה על קידומם של אותם תיקונים במסגרת חוק התכנון והבנייה, במסגרת אישור חוק ההסדרים, החליטה על הקמת צוות ששותפים בו משרד הפנים, משרד השיכון, משרד המשפטים ומשרד לאיכות הסביבה עם עוד כמה גופים נוספים.

יהודה זמרת: הגוף הזה עוד לא הגיש את מסקנותיו, אבל הוא זה שצריך לתת את הפתרונות לטווח הארוך.

גאלב מג'אדלה: האם יש לכם לוח זמנים?

עופר גריידנגר: בחצי השנה הקרובה אנחנו נהיה מוכנים.

גאלב מג'אדלה: בשנה שעברה אני נאלצתי, בניגוד לדעתה של מנהלת הוועדה שרצתה לשמור על טוהר המידות, להתערב לטובת פרוייקט שהערך שלו הוא 20,000,000 דולר והוא תקוע במשך שנה וחצי בוועדת המשנה של המועצה הארצית.

גאלב מג'אדלה: זה פרוייקט שיכל להעסיק 220 עובדים, ולהביא בשורה ליישוב, 700,000 שקלים ארנונה בשנה.

גאלב מג'אדלה: אני הודעתי לכל מי שיש לו פרוייקט תקוע כזה, שאני הכתובת.

גאלב מג'אדלה: אני לא מפחד.

עופר גריידנגר: אני לא יודע למה אתה מתכוון.

יורם מרציאנו: האם כאשר תעלה ההצעה החדשה שבה הממונה על המחוז, יושב-ראש הוועדה לתכנון, הוא זה שיוסמך.

יורם מרציאנו: זה לא יהיה תקוע?

עופר גריידנגר: הסעיף שעניינו ועדה מקומית והסעיף שעניינו ולקחש"פ בא לעניין קיצור ופישוט הליכים.

גאלב מג'אדלה: אני מברך על זה, אבל זה מעט מאוד ומאוחר מאוד.

גאלב מג'אדלה: תתחילו לעבוד לטווח ארוך.

עופר גריידנגר: אנחנו בחרנו את אותם סעיפים, שחשבנו שהם יכולים להיפרד מהרפורמה הכוללת.

גאלב מג'אדלה: יש לכם שר חדש שיהיה אצלכם כמה שנים, ואני יכול להתחייב על כך.

גאלב מג'אדלה: תתחילו לעבוד לטווח ארוך, על מנת שנצא עם בשורות לאזרחים.

יהודה זמרת: אני רוצה להציג את התיקונים כסדרם.

יהודה זמרת: התיקון הראשון מדבר על הקמת ועדת ערר לפיצויים והיטל השבחה.

יהודה זמרת: היום ועדות ערר, שהוקמו במסגרת תיקון 43, הן לא הצלחה גדולה.

יהודה זמרת: יש להם עומס עבודה מאוד גדול.

יהודה זמרת: הן עוסקות בשני נושאים שלא קשורים אחד לשני, למרות ששניהם קשורים לחוק התכנון והבנייה.

יהודה זמרת: הנושא הראשון, הוא הנושא של ערר והחלטות תכנוניות, לאשר תוכנית או לא.

יהודה זמרת: יש הרבה שיקולים של גורמים ציבוריים וסביבתיים מאוד מורכבים.

יהודה זמרת: הוועדה אכן מיוצגת על ידי נציגי ציבור ומתכננים.

יהודה זמרת: אותה ועדה באותו הרכב צריכה גם לעסוק בנושאים של פיצויים.

יהודה זמרת: השאלה, אם מגיע לאדם מבחינה משפטית, שמאית וכלכלית, היא שאלה מקצועית.

יהודה זמרת: זאת לא שאלה שיש בה הלכות ופסיקה, זאת שאלה שמאית.

יהודה זמרת: הנושא הזה לא צריך להיות באותה ועדה שזה ההרכב שלה.

יהודה זמרת: לפני כחצי שנה הוחלט לעשות שינויים בהליכים של השגות ועררים על היטלי השבחה, ולקבוע שאפשר גם בנושא היטל השבחה להגיש ערר לוועדת ערר.

יהודה זמרת: כדי לא ליצור מצב שבו אנחנו נעמיס על המערכת הזאת יותר מיכולתה, הצענו לפצל את הוועדה הזאת לשתי ועדות.

יהודה זמרת: ועדה אחת תהיה ועדה תכנונית וההרכב שלה ישקף נושאים תכנוניים.

יהודה זמרת: מנגד, נקים ועדה מקצועית, כמו שקיימת בדיני מס אחרים, ועדה שיהיה בה ייצוג להיבט התכנונני, המשפטי והכלכלי.

יהודה זמרת: הרעיון הוא למקצע ולשפר את השירות לאזרח.

יהודה זמרת: כל תוכנית שלא מתקדמת בהליך ערר, יש בזה נזק למשק ופגיעה קשה לאזרחים.

יהודה זמרת: כך גם לגבי היטלי השבחה.

יהודה זמרת: עד אשר ההליכים לא נגמרים, לא משולמים הפיצויים, לא משולם היטל השבחה ואין היתרי בנייה.

יהודה זמרת: המטרה היא לפתוח חסם שנוצר בוועדות הערר, על ידי פיצולם והתאמתם לכל של כל ועדה וההרכב שלה לנושאים שהיא אמורה לדון בהם.

יהודה זמרת: התיקון השני מדבר על הרחבת סמכויות של הוועדה המקומית.

יהודה זמרת: בתיקון 43 היתה רשימה של נושאים, שוועדה מקומית יכולה לעסוק בהם.

יהודה זמרת: יש יתרונות לוועדה המקומית ויש יתרונות לוועדה המחוזית.

יהודה זמרת: ועדה מקומית היא מוסד נבחר ומיוצג.

יהודה זמרת: אחת ל-4 שנים הציבור מחליט אם הוא רוצה או לא רוצה אותו.

יהודה זמרת: יש היכרות עם השטח המקומי וצרכיו.

יהודה זמרת: מנגד יש בעיה של ראיית המאקרו, ראיית המרחב, חלוקת העושר בתוך המרחב.

יהודה זמרת: אזור תעשייה באזור מסוים אולי משרת את הרשות אבל פוגע ברשות אחרת.

יהודה זמרת: לכן הוקמה הוועדה המחוזית של המועצה הארצית, שאמורה להיות בעלת ראיית מאקרו ולחלק.

יהודה זמרת: במסגרת תיקון 43 לקחו נושאים מסוימים שלא ראו שיש להם השלכה ברמת המאקרו והעבירו אותם לוועדה המקומית.

יהודה זמרת: מהניסיון שלנו יש שני נושאים, שאפשר להרחיב בהם את סמכויות הוועדה המקומית.

יהודה זמרת: הוועדות המקומיות נתקלות בבעיה של פתיחת עסקים בתוך אזורי מגורים, משרדים, חנויות בחזית של בתים, שימושים שהיום עוברים בהליך של שימוש חורג.

יהודה זמרת: זאת בעיה קשה מאוד במהלך רישוי עסקים.

יהודה זמרת: כאשר מנסים לפתוח ולעשות חידוש עירוני, הדרך היא או ללכת בדרך של שימוש חורג, דרך בעייתית שלוקחת הרבה זמן.

יהודה זמרת: כל המשרדים שנמצאים בתוך אזורי המגורים האלה, לא יכולים להתקדם והליכים נתקעים.

יהודה זמרת: לעשות את כל השינויים בוועדה המחוזית, זה מעמיס על הראייה המחוזית.

יהודה זמרת: היום הוועדה המקומית מוסמכת לטפל בנושא של שימוש חורג.

יהודה זמרת: לכן, הוצע לקחת עד 15% מתוך שטחי הבנייה הקיימים.

יהודה זמרת: לא מדובר על הוספת בינוי, אלא בתוך הבינוי הקיים לאשר העברה של שימושים ממגורים עד 15%.

יהודה זמרת: התיקון השני מדבר על הרחבת דיור.

יהודה זמרת: היום יש לנו מאות תוכניות בירושלים ותל אביב.

יהודה זמרת: כאשר אזרח רוצה להרחיב את דירתו.

יהודה זמרת: הוועדה המקומית מוסמכת להעביר אזורים כאלה, להקים תחנות תדלוק בשטחים פתוחים.

יהודה זמרת: יש לה הרבה יותר סמכויות.

יהודה זמרת: כל תוכנית קטנה של הוספת 40 מטר לדירה , כאשר מישהו רוצה להרחיב את מקום מגוריו ברמה סבירה, הוא חייב להגיש את הצעתו לוועדה המחוזית.

יהודה זמרת: הוועדות המחוזיות יושבות מול עשרות ומאות תוכניות קטנות אלה, שבהן אין שום יתרון לראיית המאקרו של הוועדה המחוזית.

יהודה זמרת: זה סותם את המערכת וגורם למצב שבו התושבים מרגישים שמערכת התכנון פוגעת בהם.

יהודה זמרת: לכן, הצענו לאפשר הרחבות דיור עד היקף מסוים שקבוע בהצעה בסמכות הוועדה המקומית.

יהודה זמרת: מאותם שיקולים שעליהם דיברתי, ראיית המאקרו והיתרון של הוועדה המקומית מול הוועדה המחוזית, הצענו שבמידה ויש בוועדה המקומית תוכנית מתאר עדכנית מהעשור האחרון - שכוללת בתוכה את כל החלוקה, הגדרה כמה שטחי בנייה, מה הגובה - יש לקחת את התוכנית הזאת ולהוריד אותה לרמת הרזולוציה.

יהודה זמרת: אז שטחי הבנייה נקבעו, והתחרות מול רשות אחרת לא שווה, כי כבר קבעו שמותר שיהיו 50,000 מטר לתעשייה.

יהודה זמרת: הסמכות הזאת הוגבלה אך ורק לוועדה מקומית, ששר הפנים הכריז עליה לאחר שהיא עמדה בפרמטרים מקצועיים.

יהודה זמרת: אנחנו מודעים לעובדה שיש ועדות מקומיות שיש להן בעיות אכיפה.

יהודה זמרת: רק ועדה שתעמוד בפרמטרים מקצועיים, לפי המלצה של מנהל מינהל שלטון מקומי.

יהודה זמרת: הוספנו עוד מערך בקרה.

יהודה זמרת: כל תוכנית כזאת חייבת לקבל חוות דעת מהיועץ המשפטי של הוועדה המקומית וממהנדס הוועדה.

יהודה זמרת: בפני החברים תוצג חוות דעת מקצועית.

יהודה זמרת: צריך לזכור, כי על כל תוכנית בסמכות הוועדה המקומית אפשר להגיש ערר.

יהודה זמרת: ערר הוא מובנה.

דב חנין: אתה סומך על העררים.

דב חנין: חשבתי שאמרת, שזה צוואר בקבוק.

יהודה זמרת: ועדות הער הוכיחו את יכולתם בשנים האחרונות.

יהודה זמרת: אנחנו קבענו גם, כי כל תוכנית כזאת תחייב פתרונות לתשתיות וצורכי ציבור.

יהודה זמרת: עד היום הדברים האלה לא היו קיימים.

יהודה זמרת: אנחנו חושבים, כי המערך הזה יכול לתת לוועדות המקומיות, שיש להן תוכניות עדכניות ואת היכולת המקצועית להוביל את הנושא הזה, לעשות זאת.

יהודה זמרת: תוקף המינוי יהיה ל-5 שנים.

יהודה זמרת: שר הפנים גם הוסמך לשלול הסמכות במהלך התקופה, אם ראה שהוועדה אינה מתפקדת.

יהודה זמרת: אנחנו ננהל מעקב.

יהודה זמרת: יש פה מערך מעקב ומערך דיווח מובנה בהצעת החוק.

יהודה זמרת: אם נראה שוועדה מקומית סוטה מהכללים, אנחנו נוכל לשלול את סמכותה.

יהודה זמרת: ראוי ונכון לתת לשלטון המקומי, שהוא שלטון נבחר, את האופציה הזאת ואת הסמכות הזאת.

יהודה זמרת: בסופו של יום, האזרח לא יצטרך ללכת לוועדה המחוזית ולחכות שידונו בבקשה שלו בין תוכנית למחלף לתוכנית לתחנת רכבת, והוא יצטרך לריב על יחידת הדיור שלו.

יהודה זמרת: אנחנו כמשרתי הציבור, חושבים שההצעה שלנו נכונה.

משה גפני: אתם הצעתם את זה כבר בעבר בחוק הסדרים קודם.

יהודה זמרת: בורסיה אחרת.

דב חנין: אתם מנסים אותנו פעם אחר פעם.

גאלב מג'אדלה: זה היה בהרכב אחר.

גאלב מג'אדלה: גם כאן ההרכב הוא אחר.

משה גפני: בחוק הסדרים קודם.

משה גפני: אתה מעלה טיעונים נכונים.

משה גפני: למה אתם לא מביאים את זה בחוק רגיל?

משה גפני: איפה הייתם בשנתיים האלה?

יהודה זמרת: אנחנו מודעים לפקקים בתוך המערכת.

יהודה זמרת: ישבה והממשלה והחליטה שלפקק הזה יש השלכות ישירות על המשק.

יהודה זמרת: זאת היתה החלטה על הממשלה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מברכים על כך שיש ברפורמה בשורה ומשמעויות כלכליות, אבל למה שלא נעשה את זה בדיון רציני במספר ישיבות?

גאלב מג'אדלה: אתם עדיין לא עשיתם את הרפורמה שאנחנו רוצים, אלא רק חלק.

גאלב מג'אדלה: התחלתם בדרך הנכונה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לעשות זאת בחודשיים.

גאלב מג'אדלה: השאלה היא, למה שלא נעשה את זה בנחת, בשיתוף פעולה, בהתייעצויות, בשיתוף כל הגורמים.

יעקב מרגי: אני חושש שזה יהיה כמו הרפורמה.

יעקב מרגי: עדיף שנעזור להם לעשות את זה עכשיו, כי זה בא לעזור לאזרח.

משה גפני: נעזוב את האזרח.

משה גפני: יש עוד כמה נושאים שיש לדבר עליהם, אחרת לא היו מביאים את זה בחוק ההסדרים.

גאלב מג'אדלה: כאן הדברים לא תקועים.

עופר גריידנגר: אני מציג עמדה תומכת בעמדה של זמרת.

גאלב מג'אדלה: האם אתה תומך בעמדה של זמרת, המציג רפורמה שפוגעת בוועדה שאתה עומד בראשה?

עופר גריידנגר: כן.

עופר גריידנגר: אני לא חושב שהיא פוגעת.

עופר גריידנגר: אנחנו לא רואים את עצמנו כמי שרוצים לפגוע בשמירה על השטחים הפתוחים ועל הסביבה.

עופר גריידנגר: המטרה היא להגן על השטחים הפתוחים, אבל בשכל.

עופר גריידנגר: אם אנחנו רוצים לשמור על מנגנון יעיל ומצד שני לשמור על אותם שטחים פתוחים, אנחנו צריכים לעשות את המהלך הבא.

עופר גריידנגר: אנחנו צריכים להודיע לכל עם ישראל ולכל המשתמשים בחוק התכנון והבנייה, שכל אותם שטחים שסומנו בתוכניות מתאר מחוזיות, כאשר המועצה הארצית התכנסה והחליטה ששטח מסוים מיועד לפיתוח עירוני או לאזור תעשייה, התכנסה הוועדה לשמירה על שטחים פתוחים וקרקע חקלאית והחליטה שהיא מאמצת את ההתאמה וסימנה זאת לשטח בינוי.

עופר גריידנגר: אותם שטחים שמיועדים לפיתוח, לא יהיו צריכים להגיע לדיון בוועדה לשמירה על קרקע חקלאית ושטחים פתוחים.

עופר גריידנגר: יגיע אותן תוכניות שסומנו בתוכניות מתאר המחוזיות כשטחים פתוחים וחקלאיים.

עופר גריידנגר: אז מקבלת הוועדה את תפקידה החשוב, האמיתי והמכוון.

עופר גריידנגר: היא צריכה להתמודד עם השטחים הפתוחים, ואינה צריכה להתמודד עם שטחים שכבר הוחלט עליהם.

עופר גריידנגר: יש בזה דגש של הוועדה על תיקון השטחים הפתוחים, וזה גם מאפשר את הגשת התוכניות ואישורן באזורים שמתאימים לפיתוח.

עופר גריידנגר: אם אני מצליח לכוון את היזמים, הרשויות המקומיות ואת גופי הממשלה לשטחים שמיועדים לפיתוח, עשיתי מעשה גדול לטובת השטחים הפתוחים.

עופר גריידנגר: אם אני מגיע למצב בו לוקח פחות זמן לדון באופן יעיל ומחושב על שטחים המיועדים לפיתוח, זה טוב.

קריאה: זאת לא ההצעה.

עופר גריידנגר: זאת ההצעה.

עופר גריידנגר: ההצעה קובעת שסמכותה של הוועדה חלה רק בתוכניות מקומיות בשטחים שהוגדרו כפתוחים.

עופר גריידנגר: אם אני מעודד את כלל היזמים להגיש תוכניות במקומות המתאימים, עשינו עבודה טובה.

עופר גריידנגר: זאת הגנה על השטחים הפתוחים, כי זה תמריץ לפנות לשטחים המיועדים לבינוי.

דב חנין: שמעת פעם על הרי ירושלים?

עופר גריידנגר: מבחינה סטטיסטית, את המקרים שבהם הולקחש"פ (הוועדה לשמירת קרקע חקלאית ושטחים פתוחים) לא אישרה תוכניות לפיתוח שאושרה במועצה הארצית ניתן לספור על יד אחת.

עופר גריידנגר: זה כמעט ולא קורה.

עופר גריידנגר: בדרך כלל הולקחש"פ והמועצה הארצית מצביעים בכיוון אחיד.

עופר גריידנגר: הולקחש"פ אישרה את תוכנית הרי ירושלים.

עופר גריידנגר: המועצה הארצית היא זאת שבסופו של דבר תכריע.

עופר גריידנגר: יש פה עוד סעיף, שעניינו כפל דיונים.

עופר גריידנגר: זה הסעיף השני שנוגע לתוספת הראשונה.

עופר גריידנגר: במקום שבו המועצה הארצית או ועדת משנה שלה קיימה דיון בתוכנית בהיבטים סביבתיים כוללים וכבר הוכיחה את עצמה בנושאים רבים ומגוונים, לא יהיה צריך להעביר את אותו תיק להעביר מעבר נוסף לוועדה לקרקע חקלאית ושטחים פתוחים.

יהודה זמרת: הרעיון הגדול שלנו, הוא למנוע כפל דיונים.

יהודה זמרת: היום הולקחש"פ היא ועדה ליד המועצה הארצית.

יהודה זמרת: כאשר ועדת הערר על ולקחש"פ כוללת את חברי המועצה הארצית.

יהודה זמרת: המטרה שלנו היא לא ליצור כפל דיונים.

יהודה זמרת: אם המועצה הארצית - שיש בה שליש רשויות מקומיות, שליש גופי מדינה ושליש גופים חיצוניים - החליטה לסמן את השטח לפיתוח וכבר אמרה את עמדתה, המוסד העליון כבר אישר ואין צורך לעבור דרך עוד מוסד שהוא ועדת משנה שלו.

דב חנין: זה מוסד מקצועי.

דב חנין: אולי תבטלו אותה בכלל.

מגלי והבה: אולי במקום 42 פניות, האזרח יגיש 60 פניות, כיוון שאתה חושב שצריך עוד ועדה ועוד ועדה.

מגלי והבה: הוא רוצה להקל על האזרחים.

דב חנין: זה לא להקל על האזרחים, זה להקל על הנדל"ניסטים.

גאלב מג'אדלה: יש כאן ויכוח אמיתי, מצד אחד זה יכול להתפרש כהקלה לאזרח, ומצד שני זה יכול להתפרש כהליכה בכיוון הלווייתנים של הנדל"ן.

יעקב מרגי: לא כולם עם כוונות זדוניות.

גאלב מג'אדלה: למטבע יש שני צדדים.

גאלב מג'אדלה: הנושא הוא מורכב ולא פשוט.

יעקב מרגי: אז בואו נשמור על היערות ועל ההרים ונגור באוהלים.

יעקב מרגי: זה הכי טוב לסביבה.

גאלב מג'אדלה: מי אמר שלגור באוהל זה לא טוב?

יהודה זמרת: התיקון השני נובע מאותו רציונאל.

יהודה זמרת: כאשר ועדת המשנה של המועצה הארצית קיימת דיון לגבי תוכנית מסוימת, היא קיימה אותו מתוך מודעות לעובדה שהיא שוקלת את הנושא של השטחים הפתוחים.

יהודה זמרת: שאלנו את עצמנו, האם ההרכב הרחב שהוא הרכב מעל, מה היתרון להחזיר את זה לוועדת ערר ואחרי שנה להגיע לאותה תוצאה.

יהודה זמרת: הסטטיסטיקה מראה, כי חוץ מההליך, הזמן ושחיקת המערכת, לא נוצרת יותר הגנה על השטחים הפתוחים אלא להפך.

אפי איתם: הדיון העיקרי, הוא על איזונים.

אפי איתם: מניסיוני כשר השיכון והתשתיות, אני מבין שצריך לשנות את חוק התכנון והבנייה בישראל.

אפי איתם: החוק כפי שהוא היום, הוא כמעט בלתי אפשרי.

אפי איתם: אני לא מדבר על יזמות נדל"נית, אלא על הצורך של המדינה לקדם פרוייקטים בעלי חשיבות לאומית.

אפי איתם: אני זוכר עד היום שראש הממשלה לשעבר הגיע לוועדת שרים לפרויקטים מיוחדים, דפק על השולחן ושאל למה לא מתקדמים.

אפי איתם: ועדות התכנון פועלות לאט, ויש לטפל בעניין.

גאלב מג'אדלה: אתה אומר את זה מתוך ניסיונך כשר השיכון.

אפי איתם: כשר השיכון וכשר התשתיות.

אפי איתם: אלה שני משרדים שעוסקים בצורה מאוד אינטנסיבית בשימושי קרקע לאומיים, וגם בצרכים של האזרח הפשוט.

אפי איתם: יחד עם זאת, צריך לזכור את הצד השני של המטבע.

אפי איתם: רק לפני שעה דנו פה בהטמנת פסולת ובעתידם של השטחים הפתוחים במדינת ישראל.

אפי איתם: כפי שהדברים נראים, ישנה התרת הרצועה בנושא של סמכויות לשינוי שימושי קרקע, בידי גורם שמאוד חשוף ללחצים מקומיים, פוליטיים כלכליים, גורם שראייתו מוגבלת ולוקה ביכולת לראות את הממשקים של תשתיות לאומיות, של אינטרסים שהם חורגים מהוועדה המקומית.

אפי איתם: אני חושב שצריך לדון בחוק הזה ברצינות בהקשר של הרפורמה כולה.

אפי איתם: לפני שעה היה הסבר שזה קשור לקרן.

אפי איתם: אין שום סיבה בעולם, אלא אם כן איבדנו את הכבוד שלנו כחברי כנסת, כמחוקקים, כרשות שאמורה לבקר את הרשות המבצעת, שהדבר הזה יידון תחת הסד של חוק ההסדרים.

אפי איתם: יש פה אמירה של היו"ר, שנשתמש בחוק ההסדרים כמנוף לקדם תהליכים כאל.

אפי איתם: אני הייתי מקבל סוג כזה של אסטרטגיה חקיקתית אם באמת הדבר היה מובא בשלמותו.

אפי איתם: אם היו מכניסים לחוק ההסדרים את כל הרפורמה, היינו יכולים לדון בה כמכלול.

אפי איתם: יכול להיות שזה היה נכון כדרך לקדם חקיקה שתקועה הרבה זמן.

אפי איתם: פה משתמשים בהליך חקיקתי בעייתי, כדי להביא חתיכות של משהו, ומאוד קשה להסתכל על זה בהקשר הכולל.

אפי איתם: אני מאוד תומך ברפורמה בחוק הבנייה והתכנון.

אפי איתם: אני חושב שהבעיה העיקרית היא איזונים, ולכן אסור לעשות שני דברים.

אפי איתם: אסור להכליל את זה בחוק ההסדרים.

אפי איתם: אם לא יפצלו את זה, אני עומד על זה שנקרא כל מילה בחוק הזה, ונבקש פרשנות והסברים לכל מילה.

אפי איתם: אני מבקש שיביאו בפנינו את כל הרפורמה, ויראו לנו איך הסעיפים האלה משיקים לסעיפים נוספים ברפורמה, וזאת כדי לקבל תמונה שלמה.

אפי איתם: את כל זה לעשות בסד הקואליציוני.

אפי איתם: לאור העובדה שמדובר פה בנושא שאין לו שום עלות כספית ישירה, אלא אם כן ידברו על ייעול הוועדות, אני רואה בזה פגיעה חוקתית מהותית.

אפי איתם: אני מבקש להוציא את זה מחוק ההסדרים ולדון בזה לחוד.

יוסי ביילין: קשה לי להוסיף על הדברים של חה"כ אפי איתם.

יוסי ביילין: הדבר הכי בולט שעולה מדבריהם של אנשי המקצוע, הוא שהם אפילו לא מנסים להסביר לנו למה זה חיוני עכשיו.

יוסי ביילין: אפשר להתווכח על העניין של המידתיות.

יוסי ביילין: כסגן שר האוצר פעם הבאתי 100 פרויקטים לכנסת, ומזל שהיא לא אישרה את ה.

יוסי ביילין: כל כך התעצבנו על הועדות, ואמרנו כי מוכרחים לפרוץ את זה.

יוסי ביילין: לא פעם הערעורים והדיונים הנוספים, מצילים את המדינה הזאת.

יוסי ביילין: לפעמים מדובר גם בחוסר שיקול דעת של כל מיני מערכות ומקבלי החלטות.

יוסי ביילין: אני קראתי את חוות הדעת של נציב הדורות הבאים.

יוסי ביילין: אלה דברי אלוהים חיים.

יוסי ביילין: יש כאן סכנה של התדרדרות אל הכיוון ההפוך, ועל כן זה לא עניין לדיון חפוז.

יוסי ביילין: מוכרחים לדון על זה באופן רציני.

יוסי ביילין: השליחות שלנו לגבי התיקון הזה, היא לומר שזה לא יהיה בחוק ההסדרים.

יוסי ביילין: זה לא אחראי מצדנו להביא את זה עכשיו.

יוסי ביילין: להגיד שזה לטובת האזרחים, זה לא נכון.

יוסי ביילין: זה לטובת אזרחים מסוימים.

יוסי ביילין: לטובת הדורות הבאים, זה בטח לא.

יוסי ביילין: זה לטובת אזרחים מאוד מעטים, לעומת אזרחים רבים שישלמו את המחיר.

יורם מרציאנו: אני חושב שהנושא של תכנון ובנייה, הוא מאוד חשוב.

יורם מרציאנו: בנושא שמשפיע על אזרח במדינת ישראל וקובע לגורלו ביום יום, אי אפשר להקל ראש ולהעביר אותו כך.

יורם מרציאנו: עם כל הניסיון שלי ללמוד את מה שקורה פה, ואני יושב שעות רבות לקרוא חומר ולנסות ולהתמצא בדברים, אני יכול לומר כי זה נושא שלא יכול לעבור כך.

יורם מרציאנו: עוד מעט את כל הכנסת הזאת ינהלו במסגרת חוק ההסדרים.

יורם מרציאנו: בשביל מה צריכים אותנו?

יורם מרציאנו: אני חבר בקואליציה וחשוב לי שהיא תאריך ימים, אבל אנחנו לא צריכים לעבור לסדר היום על כל דבר.

מגלי והבה: מתי בפעם האחרונה הלכת להשיג רישיון בנייה בוועדה מקומית, מחוזית או ארצית?

יורם מרציאנו: אני לא עושה תחרות מי הלך יותר.

יורם מרציאנו: אני מכיר את הוועדות האלה בהיותי חבר מועצת עיר וסגן ראש עיר קצת יותר טוב ממך.

מגלי והבה: יש 42 ועדות ותת ועדות, ועדיין אין אישורים.

יורם מרציאנו: ולכן אני רוצה לקיים פה דיון מעמיק, שבו נלמד ונעשה את זה בצורה מסודרת ולא בצורה של מחטף.

יורם מרציאנו: אני לא בטוח שאתה מבין את כל מה שכתוב כאן.

יורם מרציאנו: מחר אתה תגיד, איך העברתי את זה.

יורם מרציאנו: אני רוצה להגן על האזרח.

יורם מרציאנו: יש פה סעיף שמשך את תשומת לבי בנוגע לוועדת ערעור לפיצויים ולהיטלי השבחה.

יורם מרציאנו: יבוא השר ויקבע שעו"ד שאין לו נגיעה ימונה.

יורם מרציאנו: אני לא מכיר עו"ד במדינת ישראל שאין לו נגיעה בנושא של תכנון ובנייה.

מגלי והבה: האם אתה מטיל דופי על כל פקידות הממשלה?

מגלי והבה: על מה אתה מדבר?

יורם מרציאנו: החוק אומר: נציג המתכנן המחוזי הבקיא בענייני התכנון.

יורם מרציאנו: יו"ר ועדת התכנון ימנה מישהו מטעמו, ואני שקיבלתי אישור לתוכנית בנייה, צריך לחזור לאותה ועדה באופן עקיף.

יורם מרציאנו: אני לא רואה איך האזרח שם מקבל שירות.

מגלי והבה: האם אלה שבוועדה המחוזית לא מתמנים על אותו עיקרון.

יורם מרציאנו: בוא תן לו לקבל תשובות בוועדת הערר.

דב חנין: צריך רפורמה, וזאת לא רפורמה.

יורם מרציאנו: זה מה שאומר החוק.

יורם מרציאנו: אני לא רואה, איך האזרח מקבל שירות.

יורם מרציאנו: בוועדת הערר האזרח צריך לקבל תשובות.

דב חנין: זאת לא רפורמה.

יורם מרציאנו: כפי שהציעו חבריי, אני מציע לקיים דיון מעמיק בנושא, ואם לא, נלך לפיצול.

אברהים צרצור: מניסיוני הקצר בכנסת אני מבין, שאין סיכוי לבטל או לפצל את חוק ההסדרים, למרות שיש 1001 סיבות לעשות כך.

אברהים צרצור: הבעיה של האוכלוסייה הערבית בישראל אינה תלויה בגוף זה או אחר, אלא במדיניות שעומדת בלב העשייה של הגופים האלה.

אברהים צרצור: לצערנו, הניסיון שלנו הוא מר מאוד.

אברהים צרצור: אני הייתי גם ראש מועצת כפר קאסם במשך 10 שנים.

אברהים צרצור: בנושא של הקמת ועדת ערר, יש צורך באיזונים שיבטיחו עשייה ממלכתית ולא פוליטית.

אברהים צרצור: לפי החוק המוצע כאן, כל חברי הוועדה ימונו על ידי שר המשפטים והפנים.

אברהים צרצור: במה תדון הוועדה הזאת?

אברהים צרצור: פיצויים והיטלים.

אברהים צרצור: אם הוועדה הזאת לא תעשה את מלאכתה בצורה ממלכתית ביותר ומקצועית ביותר אלא מזווית ראייה פוליטית, התוצאה של זה תהיה שהוועדה תעשה כמיטב יכולתה כדי להפחית את הסכומים האלה ולהגדיל את ההיטלים.

אברהים צרצור: מי שיהיה קורבן של המדיניות הזאת, אלה האזרחים הפשוטים.

אפי איתם: תלמדו מחוק פינוי פיצוי של מגורשי גוש קטיף, מה המדינה הזאת יכולה לעשות לאנשים שהיא מגרשת אותם מהבית.

אפי איתם: חוק פינוי פיצוי הוא דוגמא מצוינת למה שאפשר לעשות.

אברהים צרצור: האוכלוסייה הערבית תהיה קורבן ראשון.

אברהים צרצור: יש צורך שהרכב הוועדה יהיה עם איזונים מסוימים, שיהיו בו אנשים ממלכתיים שידונו בכל הנושאים בצורה ממלכתית ביותר ומקצועית ביותר.

אברהים צרצור: אני בעד מתן סמכויות, שיאפשרו הקצאת שטחי מסחר.

אברהים צרצור: היישובים הערביים הם יישובים נטולים אזורי תעשייה ומסחר.

אברהים צרצור: מי שרוצה לפתוח סופר מתחת לביתו, פותח בניגוד לחוק.

אברהים צרצור: אם אנחנו רוצים שהשאיפות של האזרחים הפשוטים לנצל את יכולתם כדי לפתח תעשייה ומסחר ימומשו, יש מקום לתת לוועדה המקומית את הזכות הזאת.

אברהים צרצור: אני מתנגד למגמה, שמטיחה אשמות בראשי הרשויות המקומיות, שעומדים בראש ועדות מקומיות או מרחביות, כי כל העשייה שלהם היא פוליטית.

אברהים צרצור: אני חושב שהם היחידים שיכולים לייצג את האינטרסים של התושבים שלהם.

אברהים צרצור: במקום להעביר את התוכניות האלה לוועדה מחוזית ואף אחד לא יידע לאן התוכניות האלה להוביל, שוועדה מקומית או מרחבית, שכוללת בתוכה אנשים מהשטח, היא זאת שיכולה באופן אובייקטיבי וחד משמעי לבחון את הצרכים של התושבים.

אברהים צרצור: לכן, אני בעד שהוועדות האלה יקבלו את הסמכות הזאת.

יעקב מרגי: הלוואי וחוק ההסדרים לא היה נולד.

יעקב מרגי: אין ספק, שחוק ההסדרים צריך להכיל כמה שפחות.

יעקב מרגי: אלה אחד הדיונים הכי אבסורדיים ששמעתי פה.

יעקב מרגי: דווקא אלה שמתנגדים הביאו נימוקים למה הם כן צריכים להסכים עם אנשי משרד הפנים ומשרד האוצר.

יעקב מרגי: אלה שהתנגדו לכך, זה לא היה מתוך סיבות ענייניות אלה מתוך שיקולים של אופוזיציה.

יעקב מרגי: הנושא של חוק תכנון ובנייה, הוא תחום שתקוע הרבה שנים, ועל כן צריך לברך כל יוזמה שתתקן אותו.

יעקב מרגי: זה לא בהכרח בא על חשבון קומבינות של אנשי נדל"ן או איכות החיים והסביבה.

דב חנין: מה מפריע לנו לעשות דיון כזה?

יעקב מרגי: זאת צביעות לומר את זה.

יעקב מרגי: בוועדות אחרות אמרו, מה אתה מביא רפורמה שלמה בחוק ההסדרים, צריך זמן לדון בזה.

יעקב מרגי: עכשיו אומרים, אל תביאו חלקים.

אפי איתם: אני יודע להביא טיעונים הגינויים.

אפי איתם: אל תעשה ממני צחוק.

אפי איתם: אני אמרתי, שאם צריך לאשר פיל, תביאו את כל הפיל ולא את הזנב או החדק.

גאלב מג'אדלה: חה"כ מרגי עדיין תחת הרושם של הסיסמה: להביא את הפינוי למשאל עם כדי לתקוע אותו.

אפי איתם: זה לא מצחיק.

אפי איתם: לא הבנתי מה זה שייך.

אפי איתם: מגרשים אלפי אנשים מהבית.

יעקב מרגי: צווארי בקבוק בוועדות התכנון המקומיות, האזוריות והארציות, יוצרים מצבים בלתי הפיכים בגלל חיפזון.

יעקב מרגי: לכן, צריך לעשות את הדברים ולקדם אותם למרות שאלה רק חלקים מהרפורמה.

יעקב מרגי: יש לנו קדנציה שלמה לדון בכל הרפורמה.

מגלי והבה: אני תומך בכל מה שאמר חה"כ מרגי.

מגלי והבה: יש סתירה בין מה שאתם מציגים כאן לבין הדאגה שלכם להקל על האזרחים בכל הנושא של תכנון ובנייה.

מגלי והבה: ישנם רישיונות ודרישה לרישוי, שמחכים לוועדות ותת ועדות.

מגלי והבה: כאשר האחראי על אכיפת החוק מעביר את זה לוועדה המקומית, מקים ועדת ערר על יד הוועדה המקומית, מקל על האוכלוסייה ועל התושבים, אנחנו אומרים לו לא לעשות את זה כי אנחנו צריכים לשמור על הקרקע.

מגלי והבה: החלוקה נעשתה בוועדת התכנון הארצית.

מגלי והבה: הוועדות המקומיות יטפלו בדברים, והמשרדים הממשלתיים יפקחו על כל מה שקורה בהתאם לחוק.

מגלי והבה: האם אתה רוצה לגרור את האזרח מהצפון לירושלים לעוד ועדה?

מגלי והבה: ככה פותרים את החסמים שנתקלים בהם האזרחים?

דב חנין: האם אלה החסמים של האזרחים?

מגלי והבה: ודאי.

מגלי והבה: זה היה מעט מדי ומאוחר מדי.

אפי איתם: זה בדיוק למה שהתכוונתי כאשר אמרתי שזה לא חוקתי.

אפי איתם: זאת פגיעה אנושה בתהליך החקיקה.

מגלי והבה: אתה הבאת את הדוגמא של ראש הממשלה שאמר, למה אנחנו לא מזיזים דברים.

מגלי והבה: זאת בדיוק הנקודה.

מגלי והבה: האזרח צריך לקבל הקלות.

מגלי והבה: הוא צריך לקבל רישיונות בזמן ולא יחכה בתור.

דב חנין: אני תומך במה שאתה אומר, אבל זה לא מה שעושים פה.

מגלי והבה: אם המטרה היא לקרוא את החוק ולדון עליו, אז כולנו מוכנים לכך.

מגלי והבה: אנחנו צריכים לאשר את החוק.

מגלי והבה: אנחנו דורשים ממשרד הפנים ומכל יתר המשרדים, לתמוך ברפורמה ולסייע להקל על האזרחים במדינה.

אלי בן ארי: אני רוצה לומר, עד כמה זה לא נכון להכניס נושא כזה לחוק ההסדרים.

אלי בן ארי: מוזכר פעמים מנהל מינהל התכנון.

אלי בן ארי: מנהל מינהל התכנון יהיה קיים בחוק, כאשר אין בחוק התייחסות למינהל התכנון.

אלי בן ארי: עד היום לא הגדירו מה זה.

יחזקאל לביא: זה לא מדויק.

יחזקאל לביא: בעבר מנהל מינהל התכנון היה ממלא מקום של יו"ר המועצה הארצית.

יהודה זמרת: היום הוא החבר בעל היכולת המקצועית.

מירי פרנקל-שור: עו"ד בן ארי אומר כי מינהל התכנון לא מעוגן בחקיקה הנוכחית.

מירי פרנקל-שור: על זה אין מחלוקת.

אלי בן ארי: צריך להתייחס למנהל מינהל התכנון ולומר, מה תפקידו, איך הוא נבחר ומה הוא אמור לעשות.

יהודה זמרת: הוא נבחר בהחלטת ממשלה לפי פרשנות המדינה.

יהודה זמרת: הוא מופיע בתוספת לחוק.

אלי בן ארי: הצמצום משמעותי של הסמכויות של הולקחש"פ, הוא הנושא הבעייתי מבחינת הארגונים שעוסקים בתחום איכות הסביבה.

אלי בן ארי: מדובר בוועדה שקיימת מתחילת שנות ה-70.

אלי בן ארי: עד היום לא שינו את הסמכויות שלה.

אלי בן ארי: עד היום היה ברור שהוועדה הזאת היא תדון בכל מקרה שיש תוכנית על שטח פתוח.

אלי בן ארי: כל זאת נעשה כדי להגיד שלגבי שטח פתוח מתייחסים בצורה מסוימת, ואילו לגבי שאר השטח מתייחסים בצורה אחרת.

אלי בן ארי: עופר הסביר שמדובר בתיקון שרק ייעל את עבודת הוועדה, והוא אפילו בעדו.

אלי בן ארי: אני חושב, שהוא לא מכוון למשמעות האמיתית של מה שהוועדה הזאת אמורה לעשות.

אלי בן ארי: לפחות שליש מהתוכניות שמגיעות לולקחש"פ היום, הן תוכניות שבתוכניות המתאר למחוז שלם, מסומנות בתוך שטח המיועד לפיתוח.

אלי בן ארי: למשל, שטח שמיועד להרחיב את להב ולהבים או את באר שבע.

אלי בן ארי: כך גם השטח המיועד להרחבת ירושלים מערבה.

גאלב מג'אדלה: אתה מתכוון לתוכנית ספדי.

יהודה זמרת: היא אושרה כבר.

אלי בן ארי: היא אושרה ברמה מחוזית ולא מקומית.

אלי בן ארי: חצי מתוכנית ספדי אמור להיות שטח פתוח, גם לאחר שיבנו.

אלי בן ארי: איזה שטח פתוח יישמר, באיזה אופן ישמרו עליו, עד כמה יהרסו את הוואדיות?

אלי בן ארי: מי יתייחס לכל הפרטים האלה כאשר הוועדה הזאת לא תהיה?

אלי בן ארי: אמרו לנו כי השטחים עליהם אנחנו מדברים כבר סומנו בתוכנית המתאר המחוזית, כשטחים המיועדים לפיתוח.

אלי בן ארי: אנשים שוכחים, שהשטח הפתוח והשטח המפותח הם חלק מאותה מדינה.

אלי בן ארי: תוכניות מתאר מחוזיות מתעדכנות כאשר השטח המיועד לפיתוח נגמר, ואז צריך לגייס עוד.

אלי בן ארי: החודש התפרסם דו"ח מבקר המדינה, שהתייחס לוועדות המחוזיות, שהן יקבלו את ההחלטה באופן מיידי אם לא יהיה להם את הבלם הזה של הולקחש"פ.

אלי בן ארי: שורה ארוכה מאוד של ליקויים מופיעה שם: ליקויים באישור של תחנות דלק, ליקויים בסמכויות של ועדות מחוזיות שפועלות בתחומים שלא בסמכותן, ליקויים בניצול שטחים של אזורי תעשייה וכו'.

אלי בן ארי: נאמר לנו, כי לא קורה שהוועדה הזאת לא מאשרת תוכניות.

אלי בן ארי: הם צודקים, אב זאת לא הבעיה.

אלי בן ארי: הבעיה היא , לא אם כן או לא לאשר את התוכנית, אלא איך מאשרים אותה.

אלי בן ארי: האם כאשר באים לאזור התעשייה בודקים האם מנצלים טוב את השטח או לא.

אלי בן ארי: בית המשפט העליון אמר, כי האינטרס של הוועדה הזאת במדינה כמו ישראל, היא לחשוב איך מנצלים את השטח.

אלי בן ארי: אני חבר מחליף בוועדה הזאת, ויוצא לי לפעמים לראות איך היא עובדת.

אלי בן ארי: יש הרבה דברים שצריך לתקן, אבל דרך קבלת ההחלטות צריכה להיעשות.

אלי בן ארי: לא צריך לומר, כי מורידים בין שליש לחצי מהבקשות שהגיעו אלינו עד היום ולא דנים בהם עוד, מבלי לתת תחליף נאות למה שאמור להיות.

אלי בן ארי: תחשבו על נחל יפה שנמצא באזור שבו תוכנית מחוזית סימנה אותו כמיועד לפיתוח.

אלי בן ארי: תחשבו על תוכנית לתחנת דלק שעומדת במקום שרואים אותו מכל הצדדים ואין שום דבר לידו, אם רק יזיזו אותה מעט השטח הפתוח הרבה פחות ייפגע.

אלי בן ארי: את ההתייחסות לפרטים האלה עושה היום הולקחש"פ.

אלי בן ארי: אולי היא לא עושה זאת בצורה מושלמת.

יעקב מרגי: מה מונע מהוועדות המקומיות לעשות את זה?

שלמה שהם: זה לא מעניין אותן.

מגלי והבה: אתם חושבים, כי מה שחשוב להם זה לדאוג לתעסוקה לעוד אנשים.

אלי בן ארי: הוועדה הזאת קיימת כבר 40 שנה, ואף אחד לא אומר שלא צריך לשנות את הדרך שבה היא עובדת.

אלי בן ארי: למשל, היה צריך להגיד שכל פעם שבאים לקבל החלטה על קרקע חקלאית, צריך לעבוד לפי מפות שאומרות, האם הקרקע הזאת יותר שווה או פחות שווה.

אלי בן ארי: כל החומר הזה קיים.

אלי בן ארי: אולי צריך לשנות את ההרכב ולכלול יותר אנשי מקצוע, אבל לבוא ולהגיד היום כי אנחנו מורידים חצי מהנושאים עליהם היא דנה מבלי לחשוב על המשמעות של זה, זה דבר מאוד מסוכן.

אלי בן ארי: הרעיון הזה של פגיעה בולקחש"פ חוזר על עצמו בחוק ההסדרים.

אלי בן ארי: אנחנו כבר 6 שנים מתעסקים בנושא הזה.

אלי בן ארי: בשנה שעברה זה לא עלה, אבל לפני שנתיים זה עלה.

אלי בן ארי: יו"ר הוועדה מהקואליציה, יורי שטרן, אמר שיש לפצל את זה מחוק ההסדרים, כיוון שזה נושא רציני.

דב חנין: עד היום לא חזרו עם חוק.

דב חנין: מה קורה לממשלה הזאת?

יעקב מרגי: מי מנע מיורי שטרן לעשות את זה אחר כך.

יעקב מרגי: הוא יכל להביא את זה לדיון.

דב חנין: בואו אנחנו נוביל את זה עכשיו.

דב חנין: עכשיו אנחנו פה.

שלמה שהם: אני רוצה לפנות אליך, אדוני היו"ר, כי בסופו של יום לך יש את הסמכות ואת הכוח להחליט מה יקרה.

שלמה שהם: דיברו פה על דגים וכרישים.

שלמה שהם: נזכרתי בסיפור על סטודנט אחד, שאמרו לו לבדוק מה הגודל של הדגים בים.

שלמה שהם: הוא לקח רשת שבה יש חורים של 5 סמ', דג דגים ואמר את מסקנתו, אין בים דגים שגודלם פחות מ-5 סמ'.

שלמה שהם: אני רוצה לומר לך, אדוני היו"ר, אני בטוח שאתה רוצה לדאוג לאזרח הקטן.

שלמה שהם: כולנו דואגים לאזרח הקטן.

שלמה שהם: העזרה לאזרח הקטן בחלק גדול מן הסעיפים תהיה שולית.

שלמה שהם: העזרה הגדולה תהיה לדגים היותר גדולים.

שלמה שהם: מדובר כאן בדברים שהם בלתי הפיכים.

שלמה שהם: אם בונים לא נכון על קרקע מסוימת, אין יותר מה לעשות.

שלמה שהם: שר הפנים הקודם אמר, הדורות הבאים ייקחו T.N.T ויפוצצו את כל הבניינים שהם בנו.

שלמה שהם: אם אנחנו לא רוצים לפוצץ בניינים שבנינו, צריך לדעת כי זה בלתי הפיך.

שלמה שהם: לכן, הדברים האלה הם חשובים וחיוניים.

שלמה שהם: אני בכנסת כבר 10 שנים, והנאום הכי עצוב ששמעתי ממשרת ציבור הוא הנאום של יו"ר הולקחש"פ.

שלמה שהם: הוא הכי עצוב, כי אם באמת יש קשיים בתפקוד של איזו ועדה, הדרך לשחרר חסמים היא ליצור יעילות, לשנות הרכב ולעשות הרבה מאוד דברים אחרים.

שלמה שהם: הדרך הנכונה היא לא לקחת את הסמכויות של הוועדה הזאת.

שלמה שהם: עוד לא ראיתי איש בשירות הציבורי שלוקחים לו את סמכויות הוועדה שבראשה הוא עומד, והוא אומר שזה נכון.

שלמה שהם: הולקחש"פ הוקמה למטרה מאוד פשוטה, הוקמה בשביל השמירה על השטחים הפתוחים וקרקע חקלאית.

שלמה שהם: השמירה על שטחים פתוחים איננה נעשית היום באופן אופטימלי.

שלמה שהם: בוועדה הזאת יותר מ-6 שנים מדברים על תיקון חוק ובנייה.

שלמה שהם: אחרי כל המאמץ הגדול הזה, מה מביאים לנו היום?

שלמה שהם: כמה תיקונים קטנים.

שלמה שהם: אני לא מתנגד לכל התיקונים.

שלמה שהם: ישנם כמה תיקונים, כמו ועדת ערר, שאני לא חושב שזאת בעיה.

שלמה שהם: אנחנו לא יודעים בכלל מה ההרכב, אנחנו לא יודעים בכלל איך צריך להיראות חוק התכנון.

שלמה שהם: אנחנו חייבים לדון במהות של הדברים האלה.

שלמה שהם: הטלאי הזה לא יפתור את הבעיה.

שלמה שהם: מי שמכיר את החקיקה, יודע כמה התיקונים האלה הם תיקונים מסורבלים מאוד.

שלמה שהם: אני בטוח שמירי תסכים איתי בעניין הזה.

שלמה שהם: הם לא כתובים נכון, אבל זה שייך לדיון אחר.

שלמה שהם: היום מביאים לנו פה משהו שאולי יעזור לכמה אזרחים, אבל אני יודע מי יעבור בדרך הראשית.

שלמה שהם: פעם כשדברתי עם יו"ר הסוכנות, הוא אמר לי שהם לא בונים ביערות אלא רק בפאתי היער.

שלמה שהם: אלה מילים גדולות.

שלמה שהם: למי זה עוזר?

שלמה שהם: לאותם קוניוקטוריסטים שבאו וקנו קרקע חקלאית, ולמחרת מבקשים שינויי ייעוד ומחרתיים מתחילים לעבוד שם.

שלמה שהם: יש להם את הכוח לעשות זאת.

שלמה שהם: בפעמים בהם דנו על החופים, הם ישנו פה בוועדה.

שלמה שהם: האנשים האלה הם אלה שיעברו בדרך הראשית של התיקונים האלה.

שלמה שהם: האזרח הקטן צריך בכל מקרה להגיע לוועדה המקומית.

שלמה שהם: הזמן שייקח לטיפול בבעיה שלו יישאר אותו זמן.

שלמה שהם: לא פתרנו את הבעיה, אלא קצרנו מעט את הזמן.

שלמה שהם: מדובר בים של נושאים.

שלמה שהם: אני בעצמי חושב, שבשביל לבוא עם עמדה מסודרת צריך לשבת ימים ולילות על זה.

שלמה שהם: אנחנו באים כאן בחטף לתקן משהו, שהוא חלק מפירמידה שלמה.

שלמה שהם: אם אנחנו מזיזים את האיזונים, אנחנו פוגעים בפירמידה כולה.

שלמה שהם: אני לא אומר שהכל לא נכון.

שלמה שהם: יש דברים נכונים ויש דברים לא נכונים, אבל זה משהו שמחייב דיון.

שלמה שהם: ניקח לדוגמא את סעיף 62 ב לחוק.

שלמה שהם: הסעיף הזה מעביר לוועדה המחוזית את כל הסמכויות שהיו חלות על הוועדה המקומית.

שלמה שהם: צריך לבדוק כל סעיף כזה.

שלמה שהם: אם אני אומר: טרם חלפו 10 שנים מיום תחילת המתאר המקומית, מה נכנס פנימה?

שלמה שהם: מה אני מכשיר ומה אני לא מכשיר?

שלמה שהם: כמה דברים חיובים אני מכשיר?

שלמה שהם: יכול להיות שאני מכשיר הרבה מאוד דברים שליליים פנימה.

שלמה שהם: יש איזונים שונים.

שלמה שהם: אני לא נוקט עמדה כרגע ואומר מה נכון.

שלמה שהם: אני חושב, שזה לא יהיה אחראי לעשות תיקונים כל כך רציניים, שהם בלתי הפיכים, בזמן כל כך קצר.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו צריכים להעביר מסר ברור, כי אנחנו שומרים על היגיינה ציבורית.

יצחק אהרונוביץ': אני מצטרף לדבריו של השופט שוהם.

יצחק אהרונוביץ': מנסים לקדם פה מהלכים בחטף, ואי אפשר לקבל את זה.

יצחק אהרונוביץ': כרגע צריך לחבר את חוק ההסדרים עם חוק התקציב, אי אפשר לפצל, אנחנו שמים לכם את החבילה, תחליטו.

יצחק אהרונוביץ': שנתיים וחצי היה דיון ולא קרה כלום.

יצחק אהרונוביץ': למה אי אפשר לפצל את זה?

יצחק אהרונוביץ': אין תשובה.

גאלב מג'אדלה: מי אמר שאי אפשר לפצל את זה?

גאלב מג'אדלה: אם רוצים אפשר לפצל את זה.

יצחק אהרונוביץ': מצוין.

גאלב מג'אדלה: אי אפשר להאשים את שר הפנים החדש.

גאלב מג'אדלה: אם למשרד הפנים באמת היתה חשוב הרפורמה הזאת, הוא היה צריך להניח אותה לפנינו לפני מספר חודשים.

גאלב מג'אדלה: אני הייתי מקדם אותה בחודשיים וחצי.

יצחק אהרונוביץ': לכן אני אומר, בוא לא נמהר ונקבל החלטות.

יצחק אהרונוביץ': אני רואה את אנשי הקואליציה שנמצאים פה, שיש להם עניין לחבר את זה לחוק התקציב בגלל הסכמים קואליציוניים, לקבל החלטות לא נכונות שפוגעות בתהליך הדמוקרטי.

יצחק אהרונוביץ': כולנו מסכימים, כי לא נשארו לנו הרבה שטחים פתוחים.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו רואים איך החלק האורבני עולה על השטחים הפתוחים.

יצחק אהרונוביץ': אין לנו שטחים פתוחים כדי לחלק.

יצחק אהרונוביץ': ישנם אנשים שמצניעים את הדברים.

יצחק אהרונוביץ': אני אומר דברים מאוד ברורים.

יצחק אהרונוביץ': הזכירו פה את הדגים והכרישים.

יצחק אהרונוביץ': אלה מחכים בפינה לטרף.

יצחק אהרונוביץ': הם דואגים שיהיה להם את הלובי המתאים, שיבוא לכאן ויגיד את דברו.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו צריכים להיות שומרי הסף.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו רוצים לפשט את הדברים, אך מצד שני הלחצים על הוועדות המקומיות של אנשים אינטרסנטיים, הם גדולים.

יצחק אהרונוביץ': יושבי הראש וחברי הוועדה לא תמיד עומדים בלחץ הזה.

יצחק אהרונוביץ': לכן, ועדה מקצועית בלתי תלויה בוועדה המקומית, היא עדיפה מאשר להעביר את הסמכות לוועדות המקומיות בדברים האלה.

יצחק אהרונוביץ': זה ישחרר אותן ויקל עליהן.

רן ורניק: הטרוניה המרכזית שלנו, היא בעניין ועדת הערר.

רן ורניק: בדברי ההסבר מדובר על ועדה שתהיה גם מקצועית וגם מאוזנת.

רן ורניק: מדובר על ועדה שתתמקצע ותתמקד בנושאים הכלכליים, היטל השבחה ותביעות פיצויים.

רן ורניק: אני יודע שלפי תפיסת משרד הפנים תביעות פיצויים זה דבר לא רצוי.

רן ורניק: אני חושב, שמשרד הפנים שוכח שברוב מקרי ההפקעות במדינת ישראל, ההליך של הפיצוי לפי סעיף 197 זה עיקר הכסף.

רן ורניק: ההליך הזה הוא דרקוני כבר היום.

רן ורניק: בשביל לפרש אותו, צריך בן אדם י"פ, שקורא מודעות של תכנון ובנייה ויודע לקרוא תוכניות.

רן ורניק: במקרה של פיצוי על לקיחה קרקעית של מקרקעין של אדם, אף אחד לא חייב למסור לו הודעה.

רן ורניק: התביעה צריכה להיות מוגשת עד 3 שנים מיום אישור התוכנית.

רן ורניק: למשרד הפנים נוח להציף את התביעות האלה על דברים, שחלקם הזויים.

רן ורניק: השימוש העיקרי בסעיף 197 הוא שלב ראשון בדרך להפקעה.

רן ורניק: שני נושאים כלכליים שמאיים כבדים לוועדות הערר כאסטנציה שיפוטית.

רן ורניק: בשני הנושאים האלה יש שמאי מטעם הרשות ושמאי מטעם האזרח.

רן ורניק: אנחנו נעלבים מכך שקבעו שצריך להיות שם כלכלן ולא שמאי.

רן ורניק: אני לא יודע מה היתרון היחסי של אותו כלכלן.

רן ורניק: אני מאוד מוטרד משאלת היישומים.

רן ורניק: אני שואל, איפה תתחיל ואיפה תיגמר האוטונומיה של המינוי שלו.

רן ורניק: משרד הפנים טוען, כי תהיה בעיה של ניגוד עניינים אם שמאי יהיה בהרכב.

רן ורניק: נציג מתכנן המחוז הוא האדם עם הכי הרבה ניגוד עניינים.

יהודה זמרת: נציג מתכנן המחוז קיים היום בהרכב.

רן ורניק: אבל היום יש הרכב של 7 אנשים.

רן ורניק: יש מי שיאזן אותו.

רן ורניק: נציג מתכנן המחוז הוא נציג של אותו אדם שאישר את התוכנית.

יהודה זמרת: הוועדה המקומית משלמת ולא הוא.

רן ורניק: האם הוא לא נמצא בניגוד עניינים?

רן ורניק: בתי דין מצביעים על ניגודי עניינים בוועדות ערר.

רן ורניק: אני לא בטוח, שההגדרה שמופיעה פה בחוק לא תיפול מבחינה משפטית.

רן ורניק: ישאל השואל, למה לא אמרנו זאת לגבי הוועדות הקיימות.

רן ורניק: בוועדות הקיימות יש איזונים.

רן ורניק: יש נציגי ציבור.

רן ורניק: בהצעה החדשה אין איזונים.

רן ורניק: כולנו יודעים מה תהיה העמדה של מתכנן המחוז.

רן ורניק: אותו כלכלן ששר הפנים ימנה, לא יבין בשמאות.

רן ורניק: הוא גם לא יהיה עובד של רשות באותו מחוז.

רן ורניק: שר הפנים יבוא ויגיד, זה יהיה עובד של רשות ממחוז אחר.

רן ורניק: אנחנו מציעים, לרפא את המחלה הזאת.

רן ורניק: בתור מי שיצטרכו לייצג בוועדות האלה ולטעון את הטענות, לא לכבודי לטעון בפני אנשים שלא מבינים.

רן ורניק: אני מציע, שיהיה הרבה של שמאים, או שבמקום השמאי יהיה כלכלן, נציג ציבור שהשלכה שלנו תממן בשביל לאזן את אותו מתכנן מחוז, שברור מה יהיו ההחלטות שלו.

יחזקאל לביא: מדובר כאן בהעברת סמכויות, כאשר הטענה שיקוים פיקוח של הוועדות המחוזיות על הוועדות המקומיות.

יחזקאל לביא: העברת הסמכויות לוועדות המקומיות יכול שתתבצע, כיוון שנציגי שר הפנים בוועדות המקומיות הם אנשי תכנון ובנייה.

יחזקאל לביא: מניתוח הדוחות השנתיים בין השנים 1996-2003 עולה, כי ממוצע ההופעות של נציגי השר בוועדות הוא 33%.

יחזקאל לביא: בדו"ח האחרון של מבקר המדינה נאמר, כי 27% מכלל התוכניות שהיו טעונות אישור השר, תהליך בדיקתן בוועדות המחוזיות לא בוצע, למרות שנמצאו בהן ליקויים.

יחזקאל לביא: אותו דוח קבע, כי הוועדות המחוזיות מיעטו לעסוק בתכנון המחוזי ובבקרה על הוועדות המקומיות.

יחזקאל לביא: עובדה זאת יוצרת בעיה ברציונאל של הצעת החוק שמונחת לפנינו.

יחזקאל לביא: ייתכן והתרופה היא בגיוס כוח אדם נוסף לנושא, בזווית התכנון ובזווית הייעוץ המשפטי ברשויות התכנון ובמשרד הפנים, כאשר שיוכלו לייעל את המערכת.

יצחק גלאור: לשכת עורכי הדין מתנגדת בכל תוקף להכניס מהפכה בדיני התכנון והבנייה במחשכין.

יצחק גלאור: חוק התכנון והבנייה בנוי רבדים רבדים.

יצחק גלאור: כולו בנוי בצורה של דירוג, דירוג במוסדות התכנון ודירוג בתוכניות עצמן.

יצחק גלאור: בית המשפט העליון אמר, כי האיזון הזה הוא הלב של ההליך התכנוני.

יצחק גלאור: עכשיו לוקחים ומושכים חוליה אחת מהדומינו הזה, כך שכל הדומינו הזה עלול להתמוטט.

יצחק גלאור: חוק התכנון והבנייה בנוי בצורה של תלות ודרוג, דרגה אחר דרגה.

יצחק גלאור: המחוקק ידע שחוק התכנון והבנייה עלול לפגוע בצורה אנושה אזרח.

יצחק גלאור: על מנת שיהיה תהליך של בלמים ואיזונים, יצר החוק מנגנון כזה שהוועדה המקומית ממליצה על תוכנית, ההמלצה הזאת של הוועדה המקומית עוברת לוועדה המחוזית, שהיא הגוף ששומע את ההתנגדויות.

יצחק גלאור: ממליצים לנו שאותו גוף, שזאת הוועדה מקומית, שכבר עכשיו הרחיבו לה את הסמכויות, כי כבר עכשיו יש רשימה של תוכניות שהן בסמכותה הבלעדית.

יצחק גלאור: ההצעה אומרת, שוועדות מקומיות יוכלו עכשיו לאשר תוכניות נקודתיות.

יצחק גלאור: אתם יודעים מה המשמעות של המילה נקודתי?

יצחק גלאור: בארצות הברית יש הליך לפיו פוסלים תכנון כזה.

יצחק גלאור: תכנון מביא בתוכו את כל השיקולים.

יצחק גלאור: נקודתי פירושו ללכת לפי אורך הנעל של אותו גוף שאתה רוצה לתכנן לו את הקרקע.

יצחק גלאור: בארצות הברית ישנם פסקי דין ששוללים תכנון נקודתי.

יצחק גלאור: אין דבר כזה.

יצחק גלאור: במדינת ישראל יש הרבה המצאות, כמו תכנון נקודתי ושימוש חורג, שאני קורה לו שימוש הורג, הקלות שהפכו להיות תקלות.

יצחק גלאור: בית המשפט העליון כבר אמר 20 פעם לכנסת, לבטל את הדברים האלה.

יצחק גלאור: אלה המצאות ישראליות.

יצחק גלאור: זה לא קיים בשום מקום בעולם.

יצחק גלאור: הכנסת רוצה עכשיו לתת לחתול לשמור על השמנת.

יצחק גלאור: ועדות מקומיות מורכבות מאנשים פוליטיים, שנתונים ללחצים.

יצחק גלאור: אני 20 שנה יועץ משפטי של רשויות מקומיות.

יצחק גלאור: אתם לא יכולים להבין מה נעשה שם.

יצחק גלאור: זאת לא שוויצריה.

קריאה: אז תבטל אותן.

יצחק גלאור: כולם בעד ייעול והכנסת שינויים, אבל השאלה היא איך עושים זאת.

יצחק גלאור: אתה לא יכול ביום בהיר אחד לקום באמצע הלילה, כמעט כמו המהפכה הבולשביקית, ולעשות זאת.

יצחק גלאור: אני יושב בוועדה לתכנון ובנייה, וכאשר אנחנו רוצים לעשות תיקון של אחד הסעיפים, אנחנו יושבים ימים ולילות ומסתכלים איך זה ישפיע על המערכת.

יצחק גלאור: פה מכניסים מהפכה שלמה ומעבירים את כל הזכויות.

יצחק גלאור: זה לא ילך.

יצחק גלאור: אני נדהם מהעמדה של היוע"מ של משרד הפנים.

יצחק גלאור: הוא היה צריך להציג עמדה מאוזנת, כי הוא נציג של גוף שאמור לאזן ולפקח.

יצחק גלאור: כבר היום אין שום פיקוח.

יצחק גלאור: מבטיחים לו שבהתאם לחוק החדש יהיה פיקוח.

יצחק גלאור: האם היום יש פיקוח?

יצחק גלאור: אין שום פיקוח.

יצחק גלאור: אומרים לנו, כי הם יאשרו 15% מהשטחים למטרות מסחריות במגרשים שהם 2,500 מטר.

יצחק גלאור: תוכניות בינוי מאפשרות היום במגרש כזה 400% בנייה.

יצחק גלאור: 15% פירושו 1,500 מטר.

יצחק גלאור: בלב אזור מגורים יקימו אולם שמחות.

יצחק גלאור: לזה אתם הולכים לתת את היד?

יצחק גלאור: איפה נשמע דבר כזה.

יצחק גלאור: לשכת עורכי הדין מתנגדים הן לשינויים המהותיים שמכניסים, והן לדרך הנלוזה הזאת.

איריס האן: אני עברתי על כל חוקי ההסדרים משנת 2000.

איריס האן: סעיף ולקחש"פ הוא סעיף בלעדי לחוק ההסדרים.

איריס האן: למעט שנה אחת הסעיף הזה חוזר כל שנה, אבל הוא אף פעם לא עבר.

איריס האן: אף פעם לא ניסו להעביר אותו בחקיקה רגילה.

איריס האן: דובר כאן רבות על חשיבות השינויים.

איריס האן: מדוע לא נמצא בכל 6-7 השנים האלה זמן להעביר שינוי בהליך חקיקה רגיל.

איריס האן: רק העובדה הזאת מעוררת שאלות רבות ואומרת דרשני.

איריס האן: כולנו מסכימים על מטרת הוועדה ועל היעדים עליהם היא צריכה לשמור.

איריס האן: אני חושבת, שאפשר לייעל את עבודתה ויש שינויים שנדרשים.

איריס האן: למרות שאנחנו מצויים כאן משני צדי המתרס, אני חושבת שאם נשב עם משרד הפנים בהליך מסודר של הידברות, אנחנו נוכל להגיע לעמק השווה ולהסכמה.

איריס האן: אם הצעת החוק הזאת תעבור, לולקחש"פ לא יגיעו כמעט תוכניות.

איריס האן: לא נעשה כאן מיון לפי התוכניות שהיינו רוצים שהיא תדון בהן.

איריס האן: זה נעשה באיזושהי צורה אקראית.

איריס האן: אם נחשוב על כל התוכניות המשמעותית להרחבה עירונית שנדונות היום, כמו תוכנית ספדי, לפי השינוי המוצע הן לא יגיעו.

איריס האן: נכון שהולקחש"פ מאשרת את רוב התוכניות, ואז אולי היא מיותרת.

איריס האן: אבל אפשר גם לחשוב הפוך.

איריס האן: חלק גדול מהתוכניות עוברות בתנאים מסוימים, והיא מבקשת שהתוכניות המפורטות יחזרו אליה.

איריס האן: יש לשמור על קיומה של הוועדה, לחזק אותה ולהחליט מה עובר בוועדה ומה לא צריך לעבור בוועדה.

איריס האן: צריך לעשות את הדברים בדרך המלך.

משה גפני: ביהדות יש התנגשות בין ערכים.

משה גפני: צריך לשמור על יום כיפור, אבל כאשר נשקל פיקוח נפש מול יום כיפור, פיקוח נפש גובר על יום כיפור.

משה גפני: בשיקולי ערכים שצריך לעשות אחד מול השני, צריך לדעת מה גובר על מה.

גאלב מג'אדלה: למשל האדם גובר על האדמה.

משה גפני: אני בעד זה שצריך לחסל בירוקרטיה מיותרת.

משה גפני: אם מישהו רוצה להרחיב מרפסת, הוא לא צריך לעבור בירוקרטיה כזאת רחבה.

משה גפני: מצד שני, אותה משפחה שגרה באותו צד שבו רוצים להרחיב את המרפסת, רוצה שטח פתוח.

משה גפני: אני לא רוצה שאולם שמחות יהיה מול הבית שלי, אלא במקום שבו הוא מיועד להיות.

משה גפני: בשביל זה יש ועדות תכנון.

יהודה כהן: ועדת תכנון מחוזית לא אישרה במשך 15 שנים.

יהודה זמרת: זה לא שזה התעכב, אלא אמרו לו לא.

משה גפני: אני סבור, שיש ועדות שצריך לצמצם אותן ואף לחסל אותן.

משה גפני: יש ועדות שצריך להרחיב את סמכותן.

משה גפני: בסופו של דבר כולנו דואגים לאיכות חייו של האזרח.

משה גפני: את הסעיף של הולקחש"פ אני זוכר לאורך כל השנים.

משה גפני: אני לא זוכר שהיה דיון רציני בעניין הזה.

שלמה שהם: כאשר אתה היית יו"ר הוועדה הזאת, אתה הוצאת אותו מחוק ההסדרים.

משה גפני: אני כיו"ר הוצאתי אותו מחוק ההסדרים, והייתי אז בקואליציה.

משה גפני: אז היה יו"ר קואליציה ממש.

משה גפני: יו"ר הקואליציה עצמו היה בקואליציה, ולא כמו היום.

משה גפני: הוא דרש ממני להעביר את זה, ואני אמרתי שאני לא אעביר את זה.

משה גפני: הממשלה לא נפלה ונשארתי בקואליציה.

גאלב מג'אדלה: האם אחר כך דנת בו?

משה גפני: לא.

משה גפני: היה ראוי שהוועדה הזאת תעשה את המהפכה הזאת אחת ולתמיד.

משה גפני: המודעות לאיכות הסביבה גדלה מאוד בשנים האחרונות, ובעניין הזה גם נדרשים שינויים.

משה גפני: עם כל הכבוד למשרד הפנים, הוא משרד אנכרוניסטי ולא באשמתו.

משה גפני: לא נעשתה המהפכה הזאת, ומאשימים את יו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה לדורותיהם.

משה גפני: ליו"ר ועדת הפנים יש את הכוח ואת היכולת לעשות את המהפכה הזאת.

משה גפני: כאן קובעים את החוקים ולא בממשלה.

משה גפני: זה תלוי בנמרצות, ביכולת ובאומץ של יו"ר הוועדה.

משה גפני: גם אם נהיה מלאכים, לא נוכל לדון במהפכה של תכנון ובנייה, גם אם נעבוד כל השבוע, כולל חג שבועות.

משה גפני: אנחנו נצטרך להזמין אנשי אקדמיה שעוסקים בעניין הזה, אנשי מקצוע, עם כל הכבוד לאנשים שהוזמנו לפה ודעתם המקצועית שהיא חשובה.

משה גפני: יש פה צורך לדון על מכלול הנושא הזה.

משה גפני: למה זה לא מגיע בחוק רגיל?

משה גפני: אני באמת השתכנעתי שיש לזה השלכה כלכלית, כפי שהסבירו אנשי האוצר.

סטניסלב שוורצביין: אנחנו סבורים שיש לזה השלכה כלכלית.

משה גפני: הטילים האירנים גם צריכים להיכנס לחוק ההסדרים, כי גם להם יש השלכה כלכלית.

משה גפני: לא יאומן איך עושים צחוק מהכנסת.

משה גפני: בכל מקרה, אדוני יו"ר הוועדה, גם אם תשב יום ולילה, אתה לא יכול לעשות את מלאכתך נאמנה.

משה גפני: אני לא אצביע נגדך, אבל אל תביא אותי למצב שאי אצטרך להצביע על דבר שהוא בניגוד למצפוני.

משה גפני: אותי לא מעניין קואליציה או אופוזיציה.

משה גפני: יכול להיות שבערב אני אהיה בקואליציה, אבל בעניין הזה אני אצביע על פי מצפוני, כמו בעניינים רבים אחרים.

משה גפני: הוכחתי את זה גם בעבר.

משה גפני: אני רוצה להגיד לך סוד, גם אם תצביע נגד הקואליציה, הם לא יכולים לגרש אותך מראשות הוועדה.

משה גפני: אם באמת אנחנו רוצים לעשות את מלאכתנו נאמנה, אנחנו צריכים לדון בחוק הזה במשך חודש וחצי, כאשר המגמה היא טובת האזרח ושמירה על איכות החיים של התושבים, שחיים באותו מקום בו הוועדה מאשרת לבנות.

משה גפני: אני עכשיו קראתי את החלטת הממשלה, לפיה ש"ס מקבלת כסף, הגמלאים מקבלים כסף, וקדימה מקבלת כסף, כאשר נאמר להם שהם יצביעו על כל מה שהקואליציה החליטה להצביע בחוק התקציב ובחוק ההסדרים.

משה גפני: אם לא תצביעו , לא נעביר את הכספים שהממשלה אישרה עכשיו.

גאלב מג'אדלה: זה מותנה.

משה גפני: בוודאי.

משה גפני: מה אתה באופן אישי הייתי עושה כאשר היו אומרים לך, שאם תתמוך בדבר אחד תקבל דבר אחר?

משה גפני: היית נמצא בדילמה.

משה גפני: מי יכול לעצור את זה?

משה גפני: יו"ר הוועדה.

משה גפני: כשאני נבחרתי לכנסת, אמר לי אדם אחד, כי יו"ר ועדה הוא יותר מאפיפיור.

משה גפני: החלטות האפיפיור תלויות בקרדינליים, ואילו יו"ר ועדה יכול להחליט לבד ואף אחד לא יכול להגיד לו מה לעשות.

משה גפני: אדוני היו"ר, הדבר הוא בידך.

משה גפני: אתה מונית מטעם כל אזרחי ישראל לשמור על כל מה שתפקידה של ועדת הפנים ואיכות הסביבה לשמור.

יהודה כהן: בני ברק מלאה אולמות אירועים בתוך ליבה של העיר.

משה גפני: אם אתה מתכוון להעביר את זה במהירות, אני אבקש ממך לפטור אותי מהמחויבות שלי להצביע.

משה גפני: אני מקווה שתפטור אותי מזה.

משה גפני: אם אתה עושה את מלאכתך נאמה, תאמר לאנשי משרד הפנים ואנשי משרד האוצר, כי אתה הולך להעביר את החוק הזה.

משה גפני: תאמר להם, כי אתה מתחייב במהלך ארוך של חודש וחצי-חודשיים לדון בחוק הזה בהשתתפות אנשי אקדמיה, אנשי מקצוע, שיכולים לעשות את העבודה באופן רציני.

משה גפני: הם מביאים את זה בחוק ההסדרים, כי הם חושבים שאתה אדם לא אינטליגנטי.

משה גפני: הם חושבים שהם יאיימו עליך וכך אתה תעביר את החוק הזה.

משה גפני: תגיד לאנשי ממשרד הפנים וממשרד האוצר, לא באל"ף רבתי.

משה גפני: אם אתה רוצה גיבוי, אני אתן לך אותו.

ראול סרוגו: כולם פה העבירו לי פתק, ואמרו שעדיף שאני לא אדבר.

ראול סרוגו: כבר אמרו לי שאני ליוויתן, שאני כריש.

ראול סרוגו: אתם עושים כאן עוול לענף שלם, ענף הנדל"ן בישראל.

ראול סרוגו: אני מציע שתתייחסו אליו בכבוד ותתנו לו קצת יותר קרדיט.

ראול סרוגו: זה נכון שיש קרישים ולווייתנים, אבל רוב הענף הזה מושתת על אנשים שהקימו את המדינה הזאת ונתנו פרנסה להרבה מאוד אנשים שיושבים פה ויוצאים בקריאות דמגוגיות.

ראול סרוגו: האם מאיר ניצן היה מאשר לבנות אולם אירועים ברחוב הרצל?

ראול סרוגו: האם רון חולדאי היה עושה את זה ברחוב בן יהודה?

ראול סרוגו: במדינת ישראל יש 15 רשויות מקומיות מסודרות, ואף אחד מהן לא היתה מאשרת לבנות אולם אירועים ברחוב הראשי.

יהודה כהן: האם הבעיה היא רק אולמות אירועים?

יהודה כהן: הענף הזה מספק הרבה מקומות עבודה.

ראול סרוגו: הענף הזה מעסיק 350,000 ישראלים מדי שנה.

גאלב מג'אדלה: אף אחד לא מתכוון לשלול מהתאחדות הקבלנים את הזכות לתת פרנסה לאנשים.

גאלב מג'אדלה: אומרים לך, שהם מרוויחים הון עתק יותר ממה שרוצים, ועושים את זה במקומות לא נכונים.

גאלב מג'אדלה: זה לא נכון לסגור את בריכת גורדון כי מישהו רוצה להקים שם פרוייקט.

ראול סרוגו: כל ענפי הכלכלה מצביעים על צמיחה כלכלית בשנתיים האחרונות.

ראול סרוגו: הענף היחידי שהוא בנסיגה הוא ענף הנדל"ן.

ראול סרוגו: התאחדות הקבלנית תומכת בהצעות המובאות כאן, אבל היא לא תיפגע מזה שהוועדה תחליט לא לאשר את הפרק הזה.

ראול סרוגו: אתה מדבר על רפורמות.

ראול סרוגו: איזה רפורמה יש כאן?

ראול סרוגו: אין כאן שום רפורמה.

ראול סרוגו: אני יודע מה שמאי יסיף רוצה לעשות.

ראול סרוגו: אם הרפורמה היא פיל, אז מה שמוצע כאן זאת רק הציפורן של הפיל.

ראול סרוגו: הרושם שלי הוא, שאנשים קראו את הכותרת שמדברת על הרחבת סמכויות של הוועדה המקומית, ולא קראו את התוכן.

ראול סרוגו: מה כתוב כאן בסך הכל?

ראול סרוגו: שלוועדה מקומית מורשית, תהיה סמכות לאשר תוכנית מפורטת, שנובעת מתוכנית מתאר מקומית שאושרה כבר בוועדה המחוזית.

ראול סרוגו: הוועדה המחוזית כבר אישרה את התוכנית.

ראול סרוגו: היא כבר החליטה כמה יוקצה למגורים, איפה יהיה כביש ודרך וכו'.

ראול סרוגו: הוועדה המקומית צריכה רק להכין את התוכנית המפורטת.

ראול סרוגו: זה קטע טכני לחלוטין.

ראול סרוגו: מדוע היום יש כפילות?

ראול סרוגו: מדוע היום כל תוכנית צריכה להגיע לוועדה המקומית ואחר כך לוועדה המחוזית?

ראול סרוגו: התוכניות נתקעות כל הזמן.

ראול סרוגו: אדוני היועץ המשפטי של רשויות מקומיות, תראה לי היום רשות מקומית אחת, שיש לה תוכנית מתאר מסודרת שלא עברה 10 שנים.

ראול סרוגו: לא קיים דבר כזה.

ראול סרוגו: גם את תעבירו את החוק הזה, אף רשות מקומית לא תוכל לאשר.

ראול סרוגו: כאשר אנחנו מדברים על אזרחים שנפגעים, אנחנו מתכוונים לאותם אזרחים באזורי הביקוש.

ראול סרוגו: בפריפריה בונים פחות ובאזורי ביקוש אין קרקעות.

ראול סרוגו: תקועים פרוייקטים של פינוי-בינוי, תקועים פרוייקטים של שיקום שכונות, ובכלל לא מדובר בקרקע חקלאית.

ראול סרוגו: לי אישית יש תוכנית שתקועה כבר 10 שנים בוועדה המחוזית של מחוז מרכז.

ראול סרוגו: זה בא להקל, אבל זאת לא טרגדיה אם לא תאשרו את זה.

ראול סרוגו: לוועדה המקומית תהיה סמכות לאשר את מה שאושר בעבר.

ראול סרוגו: אין כאן חריגה מסמכות.

משה גפני: אולי כדאי לעשות על זה דיון רציני.

יהודה כהן: הרפורמה במיסוי מקרקעים התחילה בזה שהיו 3 אנשים ביחד עם השר נאמן שעשו 30 תיקוני חקיקה טיפין טיפין, עד שהמערכת כולה הבינה שחייבים ללכת למהלך בשלמותו.

יהודה כהן: במחוז מרכז בונים תוכניות של מיליארדים.

מיכל נבו: קודם נזרקה הערה, כי יש כאלה שרוצים שיגורו באהלים.

מיכל נבו: חבל שחבר הכנסת לא נשאר.

מיכל נבו: תנוח דעתו, אף אחד לא רוצה שיגורו באהלים.

מיכל נבו: אנחנו יודעים שצריך מסחר, מגורים, אולמות שמחות ותעשייה.

מיכל נבו: אין על זה ויכוח, אבל אנחנו רוצים לדעת שזה נעשה בחוכמה, ברגישות, ביעילות ולטובת הכלל.

מיכל נבו: הדברים פה קורים במחטף.

מיכל נבו: זאת לא הדרך שיכולה להבטיח את זה.

מיכל נבו: זאת לא דרך מכובדת לאזרחי מדינת ישראל, לוועדות התכנון ולכנסת.

מיכל נבו: החוק הזה הוא לב לבה של ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

מיכל נבו: אם החוק הזה עובר כך, אני לא יודעת בשביל מה יש ועדת פנים ואיכות הסביבה.

מיכל נבו: הוועדה צריכה להיכנס לעובי הקורה ולהתייחס לנושא ברצינות.

ניר אנקר: יש פער גדול בין המטרות שהציג נציג משרד הפנים, שעם חלקן אני מסכים, לבין מה שמופיע בנוסח החוק.

ניר אנקר: להערכתי, לא נבדקה אפשרות להשיג את אותן מטרות גם בלי שינוי חקיקה.

ניר אנקר: באמצעות דברים מנהליים פשוטים של משרד הפנים, אפשר להגיע לאותן תוצאות.

ניר אנקר: סמכות הוועדה על שמירה קרקע חקלאית, סמכות שנגזרת מהקרקעות החקלאיות המוכרזות, אפשר לשנות אותה להכרזה של אותם שטחים שלא רוצים.

ניר אנקר: זה אמצעי שהוא לא חוקתי וניהולי.

ניר אנקר: לוועדה הזאת יש ועדה ממיינת.

ניר אנקר: כבר כיום 45% מהתוכניות עוברות תוך שבועיים.

ניר אנקר: תיקון 43 לחוק התכנון והבנייה קבע שיש להן זמן מאוד קצר להגיב.

ניר אנקר: 43% מהתוכניות שלא צריכות להיות נדונות בולקחש"פ לא נדונות.

ניר אנקר: אפשר בהחלטה מינהלית לקבוע ששטחים שמיועדים לפיתוח בתוכניות מתאר מחוזיות, יעברו באותה ועדה ממיינת.

ניר אנקר: הנושא הזה לא מוצה.

ניר אנקר: גם אם המטרות הן ראויות, הנוסח של החוק לא תואם אותן.

ענת בירן: עו"ד וירניק ביקש ממני להגיע כדי לספר מניסיוני על ועדת הערר.

ענת בירן: אני מסכימה טענותיו של מר וירניק לגבי הרכב הוועדה.

ענת בירן: כאשר היה אצלנו שמאי בוועדה, זה הקל עלינו להחליט ולהבין.

ענת בירן: אני חוששת, מהכנסת אנשים שלא מבינים בתחום, כיוון שהנטייה שלהם היא פופוליסטית יותר.

ענת בירן: רחמיהם נכמרים, והדברים לא נעשים מהפן הענייני.

ענת בירן: יו"ר עורך דין מבין בתחום המשפטי, אבל לא מבין בתחום השמאי.

ענת בירן: אדם שבא מתחום הכלכלה לא מספיק מתאים לוועדה ולתפקידיה.

ענת בירן: כאשר ועדה מחוזית מקדמת תוכנית, זה צריך להיות מלווה בחוות דעת כלכלית.

ענת בירן: בדרך כלל חוות הדעת הזאת תגיד שהתוכנית לא פוגעת והתוכנית מאוזנת.

ענת בירן: גם כאשר אתה מגיש התנגדות, ועדה מחוזית כבר עונה לך שהתוכנית לא פוגעת בך.

ענת בירן: איך יושב אחר כך נציג מתכנן המחוז ודן בתביעות פיצויים או בנושאים של היטל השבחה?

ענת בירן: הוא אמור להיות כבול.

ענת בירן: הוא נציג של הגוף ששלח אותו.

ענת בירן: אין לו דעה מקצועית משלו.

ענת בירן: לכן, אני חושבת שאסור לו להיות שם.

ענת בירן: יש פה ניגוד אינטרסים מובנה.

יהודה זמרת: את ישבת בוועדה כזאת.

ענת בירן: אני באתי למצב קיים.

ענת בירן: היום אנחנו עושים חוק חדש.

יהודה זמרת: הטענה הזאת לא נכונה, כי עובדי מדינה נמצאים בכל ועדות הערר.

יהודה זמרת: הסיטואציה והתזמון של העלאת הטענה הזאת לאחר שאת יושבת בוועדה הזאת שנים, הם לא נכונים.

ענת בירן: אני באתי לתוך מצב קיים.

ענת בירן: אף אחד לא ביקש ממני להתייחס לחוק התכנון והבנייה.

ענת בירן: מההיכרות שלי עם המערכת יש לי הרגשה, שאחת הסיבות להכניס את נציג מתכנן המחוז לוועדה, היא העובדה שלא צריך לשלם לו.

ענת בירן: בוועדות רוצים לא לשלם לחברים שיושיבם בהן.

ענת בירן: זה חסכוני להכניס אדם שעובד בתוך המערכת, ויכול לבוא פעמיים בשבוע לוועדת ערר במקום לשבת בוועדה המחוזית.

ענת בירן: זה חיסכון משמעותי.

ענת בירן: אני מכירה את הדברים האלה, ולא יכולים להגיד לי שזה לא עלה במוחם של אנשי משרד הפנים.

ענת בירן: אני יושבת ראש ועדת תכנון ובנייה בוועדה המחוזית של לשכת עורכי הדין.

ענת בירן: אני מוכרחה להתייחס למה שהציג עו"ד גלאור.

ענת בירן: אני מסכימה עם מה שאמר נציג ארגון הקבלנים, השינויים לגבי סמכויותיה של הוועדה המקומית הם כל כך מינוריים, שכמעט ואין להם משמעות.

ענת בירן: הם קטנים מדי.

ענת בירן: אני לא רואה שום סעיף שמדבר על מסחר ועל אולמות אירועים, אלא רק על משרדים ומלונאות.

ענת בירן: לכן, אני לא מבינה על מה יצא כל הפרץ הזה.

ענת בירן: מניסיוני בוועדת הערר, קל מאוד לערער על התוכניות בסמכות הוועדה המקומית.

ענת בירן: מגישים עררים לוועדת הערר והתוכניות נתקעות שם.

ענת בירן: אני לא בטוחה שהמסלול היום הוא יותר מהיר, מאשר ללכת ישר לוועדה מחוזית.

ענת בירן: זה לא בהכרח מחטף, אלה להפך.

ענת בירן: היא יותר נגישה לאזרח הקטן.

אריה קמיל: אני רוצה להתייחס לנושא הפרסום שבו חייבת הוועדה המקומית.

אריה קמיל: בסעיף 61א(ב)(2) כתוב, במידת האפשר תישלח הודעה לכל הנוגעים בדבר.

אריה קמיל: העלות הכלכלית של הודעה בדואר רשום לשכונה שלמה, היא גדולה.

יהודה זמרת: זה סעיף קיים.

אריה קמיל: אין כסף לרשות לבצע את זה.

אריה קמיל: אני רוצה להתייחס לנושא נוסף, הנושא של הרחבת שטחי יחידות דיור שבנייתם הושלמה לפני 10 שנים.

אריה קמיל: אם יש סמכות להרחיב דירות, ראוי שתינתן הרחבה גם ל-120 מטר, כפי שמקובל היום, ולא רק ל-100 מטר.

אריה קמיל: נושא נוסף, הוא הסעיף שנוגע לרכבת הקלה, סעיף שפוטר מהיטל השבחה.

אריה קמיל: אנחנו בעיריית תל אביב מתנגדים לסעיף הזה.

אריה קמיל: הוועדה המקומית מקבלת על עצמה לשלם תביעות פיצויים של 20% מהעלות של הקמת הרכבת הקלה.

אריה קמיל: אם תהיה השבחה, צריכים לבדוק כל מקרה לגופו.

אריה קמיל: לסעיף הזה יש משמעות כלכלית של 20% בתחום שבו עוברת הרכבת הקלה.

אריה קמיל: אנחנו חושבים, שאין טעם להשאיר את זה.

אריה קמיל: יש בכך עלות כלכלית גדולה מאוד לרשויות המקומיות.

אריה קמיל: הן צריכות לשלם פיצויים.

אריה קמיל: יש שטחי מסחר שם, שטחי פרסום וכו', ואנחנו לא נוכל לגבות על זה ומשטחים גובלים.

אריה קמיל: יכול להיות שבניין משרדים יוכל לקבל הטבה כלכלית מהותית מזה שהוא נגיש לרכבת קלה.

אריה קמיל: אני מבקש להוסיף את זה.

אריה קמיל: יש לכך השלכה כלכלית שלא נבחנה.

רותי פרום: צוין פה כי הוועדה הממיינת בולקחש"פ היא כלי שיכול לייעל את עבודת הוועדה.

רותי פרום: בואו לא נשכח שתוכניות לתשתית לאומית הועברו לוועדה לתשתיות לאומיות.

רותי פרום: שם לא מקבלים את אישור הולקחש"פ.

רותי פרום: מצאו את הדרך לבוא ולהקל במקום שבו קיים צורך ציבורי לאומי.

רותי פרום: במצב השני דובר על תוכנית מתאר שבאה לידי דיון במועצה הארצית.

רותי פרום: מצאו את המנגנון לבוא ולשתף את הולקחש"פ יחד באותם דיונים, ובמקום שבו היה צורך קיצרו את הטווח.

רותי פרום: כל זה לא פגע בסמכות הוועדה לשמירת קרקע חקלאית ושטחים פתוחים.

רותי פרום: יש לי הערה טכנית.

רותי פרום: כאשר אנחנו קוראים על תוכנית שמקיימת את הוראותיה של תוכנית מתאר תהיה פטורה מדיון בולקחש"פ.

רותי פרום: ניתן להבין כי מדובר על תוכנית מתאר מקומית או ארצית.

רותי פרום: ההבהרה היא, כי מדובר על תוכנית שנגזרת מתוכנית מתאר מקומית.

משה גפני: מה העמדה של משרד החקלאות?

רותי פרום: עמדת הממשלה.

רותי פרום: אני חושבת, יש מקום לדון בכל סייג ופרט בצורה הכי רצינית.

רותי פרום: כל פסיק מחייב דיון.

משה גפני: היא תומכת בעמדת הממשלה, אבל היא מבקשת יותר זמן.

יהודה כהן: כל בעלי אולמות וגני האירועים משקיעים מכספם כדי לשרת את הציבור ולענות לצרכים של הציבור ושל ראשי הערים.

יהודה כהן: כולם בונים תוך כדי תיאום, בהסכמה ולא בגנבה ובחשכת הליל.

יהודה כהן: תחילה נתנו להם אישור לשימוש חורג עד אשר יפתרו את הבעיות.

יהודה כהן: כרגע יש הרבה אישורים שתקועים 20-30 שנה.

יהודה כהן: צריך לברך על קידום ההליכים האלה.

יהודה כהן: צריכים לקצר הליכים אלה.

נועה בן אריה: אנחנו התייחסנו בהערות לגבי גוף ההצגה והעברנו את זה ללשכה המשפטית, ולכן אני לא אומר כאן את ההערות הממוקדות.

נועה בן אריה: ככלל, בכל מה שקשור להרחבת סמכויות ועדה מקומית, ברור שהשלטון המקומי מברך על העניין, אם כי בכל מה שקשור לוועדות הערר והיטלי השבחה אנחנו סבורים שהיה מקום לקיים דיון יותר מעמיק.

משה גפני: האם אתם מוכנים לקבל את החוק על כל חלקיו?

נועה בן אריה: לא.

נועה בן אריה: הדיון צריך להיות מעמיק.

משה גפני: האם אתם בעד הסמכויות של הוועדות המקומיות?

נועה בן אריה: היינו רוצים להרחיב את הסמכויות, אלא שאנחנו חושבים שהדיון בנושאים האלה צריך להיות דיון מעמיק.

משה גפני: אז אתם לא יכולים לקבל את החוק כמו שהוא.

נועה בן אריה: לא.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לסכם את הישיבה.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות לכל הגופים והארגונים.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה, הישיבה נעולה.