ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 12, 2006-05-29 11:00

משה כחלון: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת הוועדה.

משה כחלון: בישיבה הקודמת שהתקיימה בשבוע שעבר אמרנו שבפתח הישיבה הבאה אנחנו נשמע את מנכ"ל משרד ראש הממשלה, לשעבר מנכ"ל משרד התמ"ת, מר רענן דינור, מי שעמד בראשות ועדת דינור.

משה כחלון: חלק מחוק ההסדרים בנושא רשות השידור חולץ מהרפורמה שהוועדה שהוא עמד בראשותה הציעה.

משה כחלון: באותה ישיבה גם ביקשנו מהאוצר שתוצג בפנינו ההיתכנות של ביצוע החוק המוצע.

משה כחלון: מר רענון דינור, בבקשה.

רענן דינור: אני אציג בקצרה את הרפורמה ברשות השידור שאושרה על-ידי הממשלה.

רענן דינור: הממשלה אישרה את עיקרי ההמלצות ב-30 באוקטובר.

רענן דינור: הוועדה, כדי לגבש את המלצות הרפורמה, קיימה כעשרים מפגשים, למדה היטב את 13 הדוחות של ועדות שקדמו לוועדה האחרונה בראשה עמדתי, כמובן נפגשה עם גופים שונים, ארגונים שונים, עם כל מי שיש לו תרומה לשידור הציבורי.

רענן דינור: עיקרי ההמלצות של ועדת הרפורמה: 1.

רענן דינור: לבנות מבנה שהוא שונה ממליאת רשות השידור דהיום, בעצם לפצל את מליאת רשות השידור לשני גופים.

רענן דינור: הגוף האחד ישמש כדירקטוריון לכל דבר ועניין של רשות השידור.

רענן דינור: מי שיכהן בדירקטוריון ישא באחריות דירקטורים לכל דבר ועניין, משהו ממודל החברות הממשלתיות.

רענן דינור: הגוף השני הוא הגוף של רגולציה לשידור הציבורי ותכליתו להיות הרגולטור של רשות השידור ושל משדרים ציבוריים נוספים, כמו ערוץ הכנסת, כמו גלי צה"ל וכמו הטלוויזיה החינוכית.

רענן דינור: באופן הזה סברה הוועדה תוגדר האחריות הברורה של הדירקטוריון ושל מועצת השידור הציבורי, עם הגדרות מאוד ברורות איך נבחרת מועצת השידור הציבורי, איך נבחרים חבריה ואיך נבחרים חברי הדירקטוריון ברשות השידור.

רענן דינור: הוועדה גם עסקה במינוי בעלי תפקידים אחרים, על כך אני אעמוד בהמשך.

רענן דינור: הכוונה היא לשמור על מעמדה של רשות השידור כתאגיד כשר לכל חובה, זכות או פעולה משפטית.

רענן דינור: הרשות תפעל על-פי עקרונות מחוק החברות הממשלתיות, במיוחד בתחומי הפיקוח והבקרה התקציבית.

רענן דינור: אני מדגיש, אין כוונה לשנות את הסטטוס שלה כתאגיד סטטוטורי, אבל העקרונות יהיו מתוך חוק החברות הממשלתיות.

רענן דינור: תקציב המסגרת של רשות השידור יאושר על-ידי הדירקטוריון של רשות השידור, כאמור דירקטוריון בו הדירקטורים נושאים באחריות.

רענן דינור: הם צריכים להעביר אותו לאישור השר הממונה ושר האוצר.

רענן דינור: אנחנו גם מתייחסים לאותו מודל של התפתחות באגרות, כפי שהכנסת כבר קבעה בעבר, לחמש שנים.

רענן דינור: המלצה נוספת היא להתאים את מבנה רשות השידור באופן שיאפשר לה גמישות תפעולית ותפקודית כמתחייב בארגון יוצר.

רענן דינור: חברי הוועדה מעריכים שהמודל על-פיו עובדת היום הרשות יכול להתאים לסוגים שונים של ארגונים, הוא איננו יכול להתאים לארגון יוצר כמו רשות השידור.

רענן דינור: לגבי תהליך המינויים – בסופו של דבר תהליך המינוי יהיה באמצעות שופט שייבחר על-ידי השר הממונה שיצרף אליו שני חברים.

רענן דינור: הם יגישו רשימה רחבה של מועמדים, כאשר מתוך המועמדים השר הממונה יבחר הן את הדירקטוריון והן את מועצת השידור הציבורי, קרי מועצת הרגולציה.

רענן דינור: אנחנו רואים במנכ"ל עורך ראשי של רשות השידור ורוצים לתת כלים של ניהול ממשיים למנהלי המדיה, הן בתחום הרדיו והן בתחום הטלוויזיה.

רענן דינור: בהיותנו מדינה דו-לשונית, נתנו מעמד מיוחד גם למנהל הרדיו בערבית וגם למנהל הטלוויזיה בערבית, לא כישויות מנהליות עצמאיות, אלא כבעלי מעמד עורך ייחודי, כדי להבטיח מתן מענה ראוי למגזר המיעוטים בתחום שידורי הטלוויזיה ובתחום שידורי הרדיו.

רענן דינור: לעניין השידורים – וזה נוגע לנושא שהובא היום בפניכם – המלצנו שלפחות 50% מזמן השידורים בטלוויזיה יוקצו להפקות מקומיות שישודרו בשידור ראשוני.

רענן דינור: ייקבעו מכסות מינימום בתחומי ההוצאה לשידורים, ובכלל זה בתחום ההפקה המקומית והסוגה העילית, כמתחייב מיעדי השידור הציבורי.

רענן דינור: מכסות אלה יעלו על המכסות שנקבעו בחוק הרשות השנייה.

רענן דינור: המלצה נוספת, שגם היא מגיעה היום לדיון – הטלוויזיה תפעל כבית שידור במובחן מבית הפקה, למעט בנושא חדשות, אקטואליה וספורט, וכן תכניות ייחודיות מעת לעת שיופקו מבית.

רענן דינור: כל התכניות האחרות יופקו בהפקה חיצונית לרשות.

רענן דינור: החיסכון שיושג במבנה התפעולי המוצע יופנה להפקות המקור.

רענן דינור: בהתאם לכך מצבת כוח האדם ברשות השידור תצומצם באופן משמעותי עד לשנת 2006 – נא זכרו את המועד שבו הוגשו ההמלצות – תוך עידוד פרישה מרצון.

רענן דינור: יעובדו הסכמי העסקה מיוחדים ואחידים לכלל עובדי רשות השידור.

רענן דינור: דיברנו גם על הפעלה של ערוץ טלוויזיה בעברית וערוץ נפרד בערבית, עם אופציה עתידית לערוץ ייחוד נוסף.

רענן דינור: הזכרנו את צמצום מספר רשתות הרדיו, מבלי לפגוע ברשתות הדגל, קרי רשת ב' וג'.

רענן דינור: הצענו מודל של קביעת הרשתות ברשות השידור באמצעות ניתוח כשלי שוק, הכל מבלי לפגוע ברשתות הדגל, כפי שהזכרתי קודם.

רענן דינור: המלצה נוספת עוסקת במערך שידורים משותף.

רענן דינור: נדמה לי שכרגע אנחנו לא נדרשים לסוגיה הזאת.

רענן דינור: עסקנו גם בסמכויות המנכ"ל.

רענן דינור: עסקנו בסמכויות של כל אחד ממנהלי המדיה, גם בתחום מינוי בעלי תפקידים וגם בתחומי סמכויות אחרים.

רענן דינור: הגדרנו כהונות של בעלי תפקידים שונים.

רענן דינור: כמובן גם הגדרת אחריות – הגדרת אחריות של הדירקטוריון.

רענן דינור: עד כאן המלצות ועדת הרפורמה.

רענן דינור: כאן גם המקום לרשום קרדיטים – בוועדת הרפורמה השתתפו יצחק לבני, גיל סמסונוב, מיכאל שיזף, הנציגות הציבורית של שלושת השרים הממנים: השר אולמרט כשר הממונה על רשות השידור, שר המשפטים דאז, לפיד, ושר האוצר דאז, נתניהו.

רענן דינור: בנוסף לזה השתתפו שלושה בעלי תפקידים מהמשרדים השונים: חיים פרננדס, דידי לחמן-מסר ואנוכי.

אחיה גינוסר: מה שנשאר בחוק ההסדרים מכל הדברים שאמרת הוא נושא הפיטורים.

יצחק זיו: אני מבקש להתייחס לנושא הפיטורים מרצון.

משה כחלון: זה או פיטורים או מרצון.

משה כחלון: יש פרישה מרצון.

יצחק זיו: כשמדברים על זה, הדבר הזה מאוד מטריד אותי.

יצחק זיו: אם אנחנו מדברים על חוק עובדי מדינה שמדבר על יציאה לפנסיה, האם זה נכלל ברפורמה?

יצחק זיו: מה שמעניין אותי הוא לדעת מה לגבי הפנסיה של אותם פורשים מרצון.

משה כחלון: אני מניח שחבר הכנסת זיו התכוון לשאול על ההפרשות לפנסיה עד גיל 65, אם היוצא לפנסיה הוא בגיל פחות מזה.

משה כחלון: אני מניח שבפנסיה תקציבית הבעיה הזאת לא קיימת, אלא רק בפנסיה צוברת.

אלישע שפיגלמן: רוב עובדי רשות השידור היום אינם בפנסיה תקציבית, אלא בפנסיה צוברת.

אלישע שפיגלמן: זה בעצם אומר שזורקים אותם לרחוב.

גלעד ארדן: השאלה שלי מופנית גם למנכ"ל משרד ראש הממשלה וגם לשר הממונה.

גלעד ארדן: אני חושב שאין חולק שיש צורך לעשות רפורמה.

גלעד ארדן: אני מברך אותך, אדוני המנכ"ל, על העבודה היסודית והמקיפה שעשית.

גלעד ארדן: כולנו בעד שברשות השידור יהיו יותר הפקות מקומיות, לעודד את התעשייה המקומית, וכל הדברים היפים והטובים שרשות השידור צריכה לעשות וצריך לעודד אותה לעשות.

גלעד ארדן: בעצם מה שמובא בפנינו היום במסגרת חוק ההסדרים זה רק איזשהו חלק – גדול, קטן, כל אחד לפי ההשקפה שלו לגבי הדבר המהותי שצריך לשנות ברשות השידור – מההמלצות שלך.

גלעד ארדן: בעצם מבקשים מאתנו לתמוך ביישום שלו במסגרת חוק ההסדרים.

גלעד ארדן: מדוע לא מביאים את כל הרפורמה מתורגמת לחקיקה?

גלעד ארדן: אם כבר לא עושים זאת, האם אתה לא חושב שבצורה הזאת של הבאה בשלבים, ההשלכות תהיינה לא טובות ואפשר היה לפתור זאת אחרת?

גלעד ארדן: כאשר הולכים לרפורמה כללית לפעמים מוסיפים תקציב כדי לסייע , כדי לשמור על זכויות של עובדים שנאלצים לפרוש.

גלעד ארדן: כאשר מבקשים מאתנו היום לתמוך בדבר כזה בלבד, אני חושש שאנחנו עושים דבר קצת מהר מדיי, בלי לוודא שהממשלה או משרד האוצר מקצים תקציב לסייע לעובדים שנאלצים לפרוש.

יצחק וקנין: מהניסיון שיש לי בוועדה הזאת, מעשר השנים שאני יושב בה ברצף, הייתי שותף למספר רפורמות שהובאו בפני הוועדה.

יצחק וקנין: אחת מהרפורמות האלה היתה ברשות הדואר.

יצחק וקנין: רבותי, אני מאוד חושש מהרפורמה הזאת, משום שבמה שהיא עוסקת נכון לעכשיו זה בפיטורים של עובדים.

יצחק וקנין: כשעוסקים בפיטורי עובדים בתוך חוק ההסדרים, אני עוד יותר חושש.

יצחק וקנין: אני חושש, כיוון שהתמזל מזלי וכשהייתי סגן שר התקשורת הייתי ממונה על רשות הדואר.

יצחק וקנין: משרד הדואר עבר להיות רשות הדואר, אבל עד לרגע זה עדיין לא גמרו עם התנאים הפנסיוניים של העובדים.

יצחק וקנין: כשהייתי סגן שר התקשורת הנושא הזה עלה וגם בחוק ההסדרים של השנה שעברה, כשדיברו על הפיכת רשות הדואר לחברה ממשלתית.

יצחק וקנין: לא הסכמנו להתקדם מילימטר אם לא פורטים בפנינו את כל הנושאים, כולל הפיטורים, כולל הפנסיה של העובדים וכו'.

יצחק וקנין: אני מודיע לכם שאני, למרות שאני בקואליציה, אצביע נגד ההצעה הזאת אם לא ישימו על השולחן את כל הנושא של פנסיית העובדים ותנאיהם.

יצחק וקנין: אני חושב שכדאי שתביאו לאישורנו את כל החבילה מסודרת ואל תביאו קטעים מתוך רפורמה שלמה.

יעקב מרגי: בכנסת הקודמת היינו צריכים טירונות של רובאי 07 כדי להפנים את נושא הרפורמות.

יעקב מרגי: אני חושב שפה לית מאן דפליג ואין סיבה לחיפזון.

יעקב מרגי: אם הממשלה הזאת רוצה לבוא בניקיון כפיים לרפורמה הזאת, היא לא צריכה לכלול את זה בחוק ההסדרים.

יעקב מרגי: יש זמן, מה קרה?

יעקב מרגי: מה קרה, זה קשור לתקציב?

יעקב מרגי: מה החיפזון?

יעקב מרגי: חורצים פה גורל של אנשים.

יעקב מרגי: יש ברשות עובדים - שכבר השלימו עם זה שהם יצטרכו לפרוש בכל רפורמה – שייזרקו לרחוב בגיל 45-46 ללא שום תנאים.

יעקב מרגי: אף אחד לא נותן מענה לזה.

יעקב מרגי: הסכומים שאומרים שיקצו לפיצויים לא מגרדים את הסכום הדרוש.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, זכית שיש לך כאן בוועדה קואליציה מקיר לקיר בנושא הזה.

יעקב מרגי: אני חושב שהממשלה צריכה להודות שזה אולי אחד העזים שחייבים לצאת מחוק ההסדרים.

יעקב מרגי: הרפורמה הזאת צריכה להישקל בשיקול דעת, יש לנו זמן.

יעקב מרגי: ממילא חוק ההסדרים הזה מיועד לשישה חודשים וכבר בנובמבר יניחו על שולחננו חוק הסדרים חדש.

יעקב מרגי: אם רוצים ללכת לרפורמה ברשות השידור, אהלן וסהלן, אבל צריך לבחון איך לא פוגעים בעובדים, איך לא פוגעים בנכסים של המדינה בתחום התקשורת.

רענן דינור: אני רוצה להתחיל בצילום מצב של רשות השידור דהיום.

רענן דינור: רשות השידור נמצאת כרגע במשבר חסר תקדים.

רענן דינור: להערכתי לא ניתן יהיה להמשיך לשדר מעבר לחודש יולי או אוגוסט אם לא ייעשו מספר צעדים שמאפשרים לרשות השידור לפעול.

רענן דינור: אם לא תיעשה פעילות נמרצת יש סיכוי רב שביולי-אוגוסט לא ניתן יהיה יותר להמשיך לשדר כתוצאה ממצוקה תקציבית חסרת תקדים ברשות השידור.

רענן דינור: הבעיה תהפוך להיות עוד מעט בעיה תזרימית שלא ניתן להתמודד איתה.

רענן דינור: בהבחנה שלי יש פה איזה היפוך תפקידים מסוים.

רענן דינור: בעצם מי שאמור היה לבוא עם תזה של הכל או לא כלום, זה דווקא משרד האוצר.

רענן דינור: משום שאתה יכול לבצע את הרפורמה במלואה רק כאשר אתה מביא תהליך חקיקה שלם.

רענן דינור: בעקבות ועדת הרפורמה יש כוונה להביא תהליך חקיקה מלא ואז למסד את מעמד מועצת השידור הציבורי, ואז למסד את מעמד הדירקטוריון, ולהגדיר את מעמד בעלי התפקידים וכן הלאה.

רענן דינור: סברו החברים באוצר, והסכמתי איתם, שחייב להתחיל מנוף מיידי לטיפול ברשות השידור.

רענן דינור: אני רוצה להניח את דעתכם, בשלב זה, כפי שמובא הסעיף במסגרת חוק ההסדרים, זה מאפשר לנו מודל של פרישה מרצון.

רענן דינור: הטלוויזיה ורשות השידור כבר הפעילו בעבר מודלים של פרישה מרצון.

רענן דינור: כדי שיפעל מודל של פרישה מרצון, אין לרשות השידור שום יכולת לעשות את זה לבד, היא חייבת את סיוע האוצר.

רענן דינור: כך היה בעבר, כך כנראה יקרה גם במודל בו אנו מדברים היום.

רענן דינור: כדי ליצור שינוי בגנטיקה של רשות השידור, כדי ליצור פיטורים יזומים, זה מחייב חקיקה כוללת או אם ייווצר מודל של משא ומתן.

יצחק וקנין: האם אתם לוקחים בחשבון את כל העלויות התקציביות שעולות מתוך החקיקה הזאת?

יצחק וקנין: זה מה שמטריד אותי יותר מהכל.

רענן דינור: התשובה היא כן.

אלישע שפיגלמן: זה לא מופיע בהצעת החוק.

אלישע שפיגלמן: אין גרוש אחד פה.

רענן דינור: אני מבקש לחדד – כדי להגיע לשינוי מדרגה שנייה או מדרגה שלישית ברשות השלישית, וגם ועדת הרפורמה ממליצה על שינוי מדרגה שנייה או שלישית, צריך שיהיה שינוי בגנטיקה של הגוף הזה.

רענן דינור: זה מחייב חקיקה כוללת.

רענן דינור: אנחנו מביאים היום לפניכם לא חקיקה כוללת, אלא מיקוד בנושא של מעבר רשות השידור מבית הפקה לבית שידור.

רענן דינור: זאת משום שאנחנו מאמינים ששינוי כזה בתחום הטלוויזיה יש לו את היכולת להתחיל להניע את המערכת לכיוון הנכון.

רענן דינור: אין שום בעיה, אפשר תיאורטית לחכות לגמר תהליך החקיקה הכולל.

רענן דינור: אני חושב שזה לא עולה לחלוטין בקנה אחד עם מצבה של רשות השידור דהיום.

רענן דינור: נדמה לי שכולנו חייבים לשידור הציבורי את הטיפול הרציני ביותר, בלוח הזמנים הזריז ביותר.

רענן דינור: במודל הפרישה מרצון אינני נדרש לחקיקה הכוללת.

רענן דינור: במודל הפרישה מרצון אינני נדרש אפילו להבחנה בין בעלי פנסיה תקציבית לבין בעלי פנסיה צוברת.

רענן דינור: כל שאני נדרש זה לייצר את מודל הפרישה מרצון, או אז בוחרים עובדי רשות השידור – אני מניח שמרביתם עובדי טלוויזיה – אם התמריץ ראוי עבורם או שאינו ראוי.

רענן דינור: אני מעריך בצורה מאוד ברורה שזה לא יוכל להיגמר בתהליך של פרישה מרצון, כי לתהליך של פרישה מרצון יש שלושה אילוצים שצריך לקחת בחשבון: 1.

רענן דינור: בדרך של פרישה מרצון מי שפורש הוא לא בהכרח מי שהנהלת רשות השידור מעוניינת שיפרוש, אלא מי שבוחר בכך.

רענן דינור: 2.

רענן דינור: מדובר בתהליך איטי.

רענן דינור: 3.

רענן דינור: ללא חקיקה כוללת, גם לא יהיה לנו את השינוי המבני שכל כך לחוץ במבנה רשות השידור, כדי להבטיח שיש הלימה בין כוח האדם המיומן מצד אחד לבין המבנה שדרוש לרשות השידור.

רענן דינור: לכן הצעתי לחברי הכנסת וליושב-ראש הוועדה היא לאפשר ליצור את המנוף הראשון, כדי שיתחיל תהליך אמיתי של הוצאת העגלה הזאת מן הבוץ.

רענן דינור: בהיעדר המודל שמוצע כאן היום בחוק ההסדרים, כולנו נשקע באותה ביצה שבה אנחנו כבר נמצאים זמן ארוך.

משה כחלון: אדוני המנכ"ל, אני לא רואה טעם להוציא את רשות השידור מביצה ולהכניס את העובדים לביצה.

רענן דינור: אני חושב שזה לא מה שאמרתי.

רענן דינור: לא קיים אף מודל של פרישה מרצון שמכניס עובדים לבוץ.

רענן דינור: אם תאמר לי שבמועד שבו תעשה חקיקה כוללת יהיו עובדים שיפוטרו, אני מסכים אתך.

רענן דינור: אם יש חקיקה כוללת, יש סיכוי שעובדים פחות מוכשרים או פחות נחוצים לארגון ייפגעו.

רענן דינור: אנחנו לא מדברים על כך, לא בשלב הזה.

רענן דינור: לכן כדאי לראות את ההבחנה הזאת.

רענן דינור: דרך אגב, אם לא ייווצר מומנטום בנושא של הבראת רשות השידור, ואני חושב שהמובא אליכם הוא בהחלט מנוף ראוי, אני חושש לעתיד השידור הציבורי.

רענן דינור: אני מכיר את הנתונים שמלמדים בעליל שיש סכנה של ממש לשידור הציבורי.

רענן דינור: נניח שמאן דהו יאמר שאפשר בישראל גם שנה בלי הערוץ הראשון, אני אתווכח על זה.

רענן דינור: אני חושב שמדינת ישראל לא יכולה להרשות לעצמה להיות ללא שידורי הרדיו.

רענן דינור: לכן אני מציע לכולם לנהוג בזהירות המתחייבת, משום שאנחנו עלולים בתמונה הכוללת ליצור פגיעה שהיא לא רוורסבילית.

רענן דינור: אין לנו תחרות של ממש בתחום הרדיו ולכן יש חשיבות עצומה לשידור הציבורי ברדיו.

רענן דינור: שאף אחד לא יבין מדבריי שאני חושב שאין חשיבות לשידור ציבורי בטלוויזיה.

אלישע שפיגלמן: בגלל השידור ברדיו צריך לסגור את השידור בטלוויזיה?

רענן דינור: המודל שמובא כאן הוא מודל התנעה ממדרגה ראשונה.

רענן דינור: כשאני מציג את ההשלכות, אני חרד מאוד לנושא של גורל הרדיו.

רענן דינור: אני אומר בגילוי לב, הוועדה ראתה כשלים מבניים בעבודת הטלוויזיה, עמוקים מאוד, היא ראתה פחות בעיות בתחום הרדיו.

רענן דינור: אני אומר את זה בצורה הכי ברורה.

יואל חסון: מאז הישיבה הקודמת חשבתי על העניין ונראה שמלווים כבר הרבה זמן את נושא הבראת רשות השידור.

יואל חסון: בכל פעם באות הצעות מצד הממשלה, אבל אף פעם לא הוצעה אלטרנטיבה מצד המנכ"ל או מצד הרשות עצמה.

יואל חסון: בכל פעם אומרים למה לא, מנסים להרוויח עוד יום ועוד יום, עוד חודש ועוד חודש, אבל בסופו של דבר רשות השידור מביאה את עצמה לסכנה אמיתית של היעלמות.

יואל חסון: כשהחברים פה ירצו לעזור לשידור הציבורי, כבר אי אפשר יהיה לעזור, כי בכל יום שעובר הוא מאבד את האמון של הציבור בישראל.

יואל חסון: זו נקודה שאי אפשר להתעלם ממנה.

יואל חסון: הציבור בישראל לא מאמין יותר בערוץ 1.

יואל חסון: זאת עובדה.

יואל חסון: הוא לא צופה בו יותר.

יואל חסון: אלה נתונים שאף אחד לא יכול להתווכח איתם.

מוטי עדן: מתי ראית רייטינג בזמן האחרון?

מוטי עדן: חבר הכנסת חסון, אנחנו לא יכולים לעלות תכנית ביום שישי, כיוון שיש לנו בעיה בתוכן וגם כספית, אבל תראה את היומן שלנו ביום שישי מול ערוץ 10 למשל – זה 10%-11% מול 3%.

מוטי עדן: את הספורט לא רואים?

מוטי עדן: את מורשת לא רואים?

מוטי עדן: לפני שלושה שבועות אחוז הצפייה היה 8%.

מוטי עדן: את חמש הסדרות הטובות שיש לנו לא רואים?

מוטי עדן: על מה אתה מדבר?

מוטי עדן: אתה החלטת שלא רואים.

יואל חסון: אפשר לעשות השוואה בין תכנית לתכנית, אבל התמונה הכוללת היא כפי שתיארתי.

משה כחלון: חבר הכנסת חסון מדבר מתוך חשש עם ראייה טובה ולא כדי להקניט או להשמיץ מישהו.

יואל חסון: אני חייב לומר, כדי שלא יהיה ספק בכך, שאני בעד ערוץ 1, בעד ערוץ ציבורי, ואני בעד שהוא יהיה יותר טוב.

יואל חסון: אני גם חושב שהוא יכול להיות אלטרנטיבה מצוינת לאנשים שמשלמים הרבה על חבילות ועל טלוויזיה אחרת, שגם אותה הם לא רואים.

יואל חסון: אני בעד העניין הזה, אני רק חושב שצריך להתחיל בתהליך הבראה.

יואל חסון: אני רוצה שהממשלה תבוא ותשכנע ותסביר שהיא לא תיתן לעובדים כאן להיפגע באופן דרסטי ושיהיה תהליך של הוצאת אנשים בצורה נכונה.

יואל חסון: בכל מקרה חייבים להתחיל תהליך.

יואל חסון: לכן, אם זו ההצעה היחידה שתבוא היום להצבעה, אני אצביע בעדה.

משה כחלון: אני רוצה להבהיר שנפגשתי עם הוועדים של הרדיו והטלוויזיה ועם חלק מחברי ההנהלה.

משה כחלון: כולם בעד רפורמה, כולם תמימי דעים שמשהו צריך להיעשות שם.

משה כחלון: למרות הגיבוי שהם מקבלים מחברי הכנסת שגילו רגישות בלתי רגילה לגורל העובדים והשידור הציבורי, הם לא מנצלים את זה.

משה כחלון: ההפך, הם אומרים אנחנו בעד רפורמה, אנחנו קשובים, אנחנו מוכנים לקחת חלק, אנחנו אתכם בעניין הזה.

משה כחלון: לכן חבל לחזור ולדרוש מהם בכל פעם לקחת חלק ברפורמה, כי הם מוכנים לזה.

רונית תירוש: אני בעד הרפורמה, גם אם היא באה בחלקים, פשוט מתוך ניסיון שלהביא רפורמות גדולות זה מאוד קשה ולעתים צריך להעביר אותן בחלקים.

רונית תירוש: התנאי היחיד שלי להצבעה הוא שנדע מה קורה עם העובדים.

רונית תירוש: אני חושבת שזה דבר שחוזר על עצמו מצד כולם.

רונית תירוש: לצד כל הצבעה שלנו צריך להראות איך העובדים יוצאים בצורה מכובדת מהמערכת הזאת.

יצחק זיו: צריך להבטיח שהם לא נזרקים לשוק האבטלה.

ירון אנוש: אני עם חבריי מייצגים את עיתונאי רשות השידור.

ירון אנוש: אני חושב שהנכונות שלנו היא לרפורמה מהירה, אבל אני רואה דבר אחד עיקרי במה שאתה מציג, מר דינור.

ירון אנוש: אני פרשתי מרשות השידור לפני שנה וחצי במסגרת הפרישה שאתה ציינת.

ירון אנוש: אני על פנסיה צוברת וכך נמצאים מרבית אנשי רשות השידור.

ירון אנוש: סכום הכסף שקיבלתי אחרי 25 שנות עבודה לא הספיק לקניית רכב חדש.

ירון אנוש: מלבד זה אני לא מקבל דבר עד גיל 67, כשאגש למבטחים.

ירון אנוש: הריב בין האוצר ורשות השידור על העברת הכספים תמורת התכנית שאני פרשתי במסגרתה עדיין נמשך.

ירון אנוש: 95% מהאנשים שפרשו אתי לא מוצאים את עצמם, לא עובדים בשום מקום.

ירון אנוש: מדובר באנשים בני 45 ומעלה שיש להם עוד להציע.

ירון אנוש: אתם מגישים היום חלק מתכנית שלמה שבה איני רואה אפילו סעיף קטן שאומר שהאוצר מתחייב על-פי החוק הזה שיהיה הסכום הנדרש לפרישה מרצון של 500 עובדים.

ירון אנוש: מצד אחד אני אומר שאני מאוד בעד התכנית, אבל אתה לא נותן פתרון לדבר הבסיסי ביותר שקיים בתוך רשות השידור – האנשים.

ירון אנוש: על סמך מה אנחנו יכולים לשבת ולדון?

ירון אנוש: על סמך מה אני יכול לבוא לעובד אחד כיושב-ראש האגודה ולומר לו לפרוש?

ירון אנוש: הרי את עצמי אני מקלל שעשיתי את זה אז.

אהוד נבות: כנציג עובדי הקולנוע והטלוויזיה אני מוכרח לומר שלבנו עם העובדים ועם מה שהולך להיות.

אהוד נבות: יורם חטב שדיבר בישיבה הקודמת הביע את עמדתנו, כמו עמדת השחקנים ואחרים.

אהוד נבות: חשוב לי גם לומר שיש חיים אחרי רשות השידור.

אהוד נבות: עובדה היא שגם באיגוד שלנו נמצאים כל האחרים שאינם עובדי רשות השידור ושרשות השידור עד היום היתה חסומה בפניהם.

אהוד נבות: הם לא היו יכולים להיכנס לשום הפקה ברשות השידור.

קריאה: למה אתה משקר במצב נחושה?

אהוד נבות: אני לא רוצה לתקוף את הרשות, אבל יש חיים ויש עבודה אחרי רשות השידור.

אהוד נבות: מעבר לכך, השוק הזה ייפתח ויעמוד לתחרות גם על ההפקות השונות.

אהוד נבות: מי שיהיה טוב – יתקדם.

אהוד נבות: מי שלא טוב – יקבל את הסיוע של המדינה כפי שדרשו חברי הכנסת.

אהוד נבות: כאיגוד עובדים שעושה את אותה עבודה שעושים ברשות השידור, אני מושיט יד ומציע לעזור לאנשים להיקלט בשוק הפרטי.

אהוד נבות: אם הוועדה תעזור גם בזה, נוכל לקדם את הנושא הזה והנחיתה שלהם תהיה רכה.

אלישע שפיגלמן: היוצרים והמפיקים שאתה מדבר עליהם עבדו כל הזמן בטלוויזיה.

אלישע שפיגלמן: כל ההפקות שלנו בשנים האחרונות היו הפקות חיצוניות, בין היתר גם יורם חטב – היושב-ראש שלכם - שיחק והופיע בהן.

אלישע שפיגלמן: לכן, לומר שהטלוויזיה היתה חסומה בפני האנשים שלכם, זה הטעיה.

קריאה: זה לא אותו איגוד.

אלישע שפיגלמן: על הדיבורים של מר דינור על כך שהסידור הזה יעשה שינוי גנטי ברשות השידור – בואו לא נעבור לזואולוגיה.

רענן דינור: הבנת אותי לא נכון.

רענן דינור: אמרתי שהשינוי הגנטי יהיה בחקיקה הכוללת.

רענן דינור: בשום פנים ואופן לא דיברתי על הצעדים הנוכחיים כשינוי גנטי.

רענן דינור: אמרתי שהצעדים הנוכחיים יוצרים מנוף לפתרון משבר גדול.

אלישע שפיגלמן: רשות השידור צריכה ללכת לשינוי, למהפכה והעובדים ייתנו לזה יד.

אלישע שפיגלמן: גם בשיחות אישיות עם חברי הכנסת אמרנו את זה.

אלישע שפיגלמן: השאלה היא אם צריך קודם לזרוק את כל העובדים האלה לרחוב ואחר כך להתחיל לחשוב מה יהיה השינוי, או שצריך להביא את רפורמת דינור כמו שהיא, בחקיקה כוללת, שגם תדבר על סעיפים תקציביים ותדאג לעובדים.

אלישע שפיגלמן: בהצעה שמונחת על השולחן אין אף מילה אחת, אין תקציב של פרוטה אחת לתכניות פרישה.

אלישע שפיגלמן: גם לא נאמר שום דבר מאיפה יבוא הכסף שרשות השידור כן תשדר אחרי יולי.

אלישע שפיגלמן: אומר מר דינור שאנחנו צפויים לעמוד בפני שיתוק של השידור הציבורי כבר בחודש יולי, כי אין לרשות השידור תקציב.

אלישע שפיגלמן: האם פה יש תוספת תקציב לרשות השידור כדי שהיא תוכל לשדר אחרי יולי?

אלישע שפיגלמן: אין כאן שום תוספת ואין שום אינפורמציה על זה.

אלישע שפיגלמן: לכן, לבוא ולהצביע היום במסגרת חוק ההסדרים על רגל אחת קצוצה של הרפורמה, זו תהיה שגיאה.

אלישע שפיגלמן: תנו לעצמכם שלושה-ארבעה חודשים.

משה כחלון: מנכ"ל משרד ראש הממשלה אומר שאם לא יתקבל החוק, אי אפשר יהיה לשדר בחודש יולי.

משה כחלון: מזה אנחנו מבינים שגם אם יתקבל החוק, אי אפשר יהיה לשדר.

אלישע שפיגלמן: זו בדיוק הנקודה.

אלישע שפיגלמן: גם אם יתקבל החוק, אין תקציב.

משה כחלון: זה דבר מאוד חשוב.

משה כחלון: אדוני המנכ"ל, אני מבקש את התייחסותך לכך.

גלעד ארדן: מה עמדת השר הממונה?

גלעד ארדן: הוא ממפלגה חברתית ועוד לא שמענו אותו בנושא.

חיים פרננדס: אני רוצה להאיר את עיניכם לגבי שתי נקודות: 1.

חיים פרננדס: בדיון הקודם הוצגה כאן מצגת מסודרת.

חיים פרננדס: היה שם שקף שנשען על עבודה כלכלית שנעשתה על-ידי חברת ייעוץ.

חיים פרננדס: בשקף הוצג כיצד רשות השידור מתמודדת עם המודל שנמצא בהצעת החוק, מתווה ההכנסות המתוכנן והידוע היום וכיצד בתוך מתווה ההכנסות הזה היא יודעת להוציא כ-500 עובדים לפרישה.

חיים פרננדס: מי שרוצה יוכל לקבל מאתנו שוב את אותו שקף שהצגנו ויוכל לראות איך המספרים מתכנסים.

אלישע שפיגלמן: השקף אינו חלק מהצעת החוק והוא לא נוקב בסכומים.

יצחק וקנין: מאחר שאני יושב גם בוועדת כספים, תראה לי את הסעיף התקציבי שמתייחס לכך.

גלעד ארדן: זה סותר את דבריו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

גלעד ארדן: הוא אומר שאין כסף לשדר ואתה אומר שיש כסף להוציא 500 עובדים.

משה כחלון: הרפורמה היא לא רק פיטורים של 500 עובדים, יש עוד כמה דברים.

יצחק וקנין: מה שיכאב לי אחר כך זה פיטוריהם של 500 עובדים האלה שיזרקו.

משה כחלון: אם אתה מבקש פתרונות ל-500 ויפוטרו 1,000, ל-500 הנותרים לא יהיו פתרונות.

משה כחלון: צריך לדבר על הכל.

חיים פרננדס: הנקודה השנייה שאני רוצה להבהיר – עיון בהצעה מלמד שהמודל הזה לא מיושם ביום אחד ולא בשנה אחת, אלא על פני שלוש שנים.

חיים פרננדס: דבר אחר, המודל גם מציע ומאפשר לשר הממונה ליישם אותו בקצב איטי יותר ממה שמוצע כאן.

חיים פרננדס: רוצה לומר שגם אם רשות השידור נדרשת כרגע להתמודד עם מודל שהוא חשוב מאוד ברמה של הצרכן והיא תגלה קשיים בדרך זו, הרפורמה תיושם תוך שלוש שנים, אבל לשר הממונה יש סמכות לעכב או להאט את קצב היישום שלו בתמהיל הזה של שינוי תקורות ושכר לטובת הוצאה לשידורים.

חיים פרננדס: הערה שלישית – כפי שתקציב המדינה השתתף בעבר במימון הוצאות פרישת עובדים ברשות השידור, אנחנו נעשה זאת גם הפעם.

חיים פרננדס: התהליך התבצע בעבר ואנחנו נשמח אם הוא יקרה שוב.

חיים פרננדס: התהליך הוא כזה שמנהל רשות השידור או הגורמים המוסמכים ברשות פונים לממונה על השכר, מקבלים את תמריצי הפרישה, מייצרים משא ומתן ודיאלוג עם העובדים ומסכמים תכנית פרישה, פונים לאגף התקציבים ואנחנו משתתפים בעלויות הפרישה.

חיים פרננדס: זה התהליך, אין בלתו, כך הדברים עובדים.

אבשלום וילן: במקרים קודמים של פיטורים כל כך גדולים בחברות ממשלתיות, הגיעו תכניות שלמות לוועדת הכספים וגם לוועדת הכלכלה, סומנו סכומים ונאמרו דברים ברורים.

אבשלום וילן: פה זה בשיטת ה"סמוך".

אבשלום וילן: אני מפנה אותך למה שאמר אתמול החשב הכללי על שיטת העבודה של האוצר, איך מגלגלים סכומים משנה לשנה, איך שלא מוציאים תקציב.

אבשלום וילן: כשעושים את זה בסעיפים מופשטים, אפשר להשלים, אבל כאן זה על גבם של עובדים.

אבשלום וילן: לכן התשובה של חיים פרננדס אינה תשובה ואתה אדוני היושב-ראש, כיושב-ראש אחראי לגורל של 500 איש, אתה לא יכול לקבל מאוצר מדינת ישראל סוג כזה של תשובה.

גלעד ארדן: אני רוצה לחזק את דבריו של חבר הכנסת וילן.

גלעד ארדן: דווקא אחרי ששמעתי את דבריו של חיים פרננדס, אין לי ספק שאנחנו צריכים לפצל את הסעיף הזה מחוק ההסדרים.

גלעד ארדן: האם תמיכה שלנו בחוק הזה תצריך פרישה של עובדים?

גלעד ארדן: אם כן – כמה?

גלעד ארדן: במה זה שונה מכך שכשהולכים להפריט חברה ממשלתית, צריך את אישור ועדת הכספים, כי רוצים לראות שהעובדים יוצאים החוצה ויש להם ממה להתקיים ולא בשיטת ה"סמוך".

גלעד ארדן: למה אתה חושב שפה המודל צריך להיות הפוך – קודם תקבלו את התמיכה שלנו להתחיל בעצם בהפרטה ואחר כך אנחנו נסמוך עליכם שתקצו סכום הוגן לעובדים?

גלעד ארדן: אולי אחר יהיו לכם צרכים דחופים יותר?

משה כחלון: אני לא אתן יד לקידום החקיקה עד שלא יימצא פתרון הולם לעובדים.

משה כחלון: אמרתי את זה אז ואני אומר את זה עכשיו ואגיד גם בהמשך.

משה כחלון: הוועדה הזאת לא תיתן יד להמשך חקיקה אם לא יהיה פתרון הולם לעובדים.

רענן דינור: אני רוצה להשלים מידע לחבר הכנסת וילן, הוא לא היה בתחילת הדיון.

רענן דינור: מלכתחילה, אם לא היתה בהילות של זמן ולא היינו רואים את מצבה של רשות השידור ככזו שעומדת על עברי פי פחת, יכול להיות שהיה לכולנו זמן להמתין לחקיקה כוללת בנושא חוק רשות השידור.

רענן דינור: אתה בוודאי יודע שיישום המלצות הרפורמה מחייב חקיקה כוללת.

רענן דינור: חשבנו שאם נמתין לחקיקה כוללת, על כל המורכבות שיש בחוק השידור הציבורי, בהחלט תתקיים האמרה של הניתוח יצליח, אבל יש אפשרות שהחולה ימות.

רענן דינור: לכן חשבנו ליצור מומנטום שיבטיח התקדמות בקיום השידור הציבורי בווקטורים הנכונים, קרי הווקטורים שאושרו בממשלה על-פי המלצת ועדת הרפורמה.

רענן דינור: חייבים להבין משהו אחד שהוא מאוד עקרוני בכל התהליך שאנחנו מדברים עליו.

רענן דינור: ההבנה העקרונית צריכה להיות מתוך ההשתלשלות של דברים עד כאן בין הממשלה לבין רשות השידור.

רענן דינור: ב-2003 היתה הזרמה כספית ובתמורה הנהלת רשות השידור דאז התחייבה למספר דברים.

אלישע שפיגלמן: וקיימה.

רענן דינור: לא.

רענן דינור: לא רק שלא קיימה, אלא במספר היבטים נתנה גם מצג שווא של קיום התנאים.

רענן דינור: בהזדמנות אני מוכן לפרט אחד לאחד, מה גם שחלק מהדברים כבר פורטו בהקשר של סיום שירותו של מנכ"ל רשות השידור דאז, ולכן אני אפילו פטור מכך.

קריאה: שאתם מיניתם אותו.

רענן דינור: אני לא יודע מי זה "אתם".

רענן דינור: אני מציע להימנע מסוג כזה של אינטראקציות.

רענן דינור: גם ב-2004 האוצר הגדיר סיוע מיוחד לרשות השידור וגם כאן לא עמדו בכל התנאים, לרבות גם עיכוב תשלומים שהרשות התחייבה לשלם אותם בגין אותו סיכום עם האוצר.

רענן דינור: גם זה חלק מהרקע ההיסטורי.

רענן דינור: ייאמר לזכותו של יאיר אלוני שבצורה המיידית, מיום שהתמנה לממלא מקום, הוא אמר: חברים יקרים, את זה אני עושה ואת זה לא.

רענן דינור: אני מוכן להקשיב לכל סיכום קודם שהיה לפניי, אבל אני אומר לכם מראש, שתדעו, מה אני לוקח על עצמי ומה אינני לוקח על עצמי בתנאים של ממלא מקום.

רענן דינור: מבחינה זו, בקדנציה הנוכחית אין לי שום טענה אל יאיר אלוני, כולנו ידענו בדיוק, בשקיפות מלאה, מה הוא לוקח על עצמו כמנכ"ל הרשות ומה לא.

רענן דינור: עכשיו מדובר בהזרמה כספית נוספת לרשות השידור.

רענן דינור: בלעדי התוספת הזאת אין היתכנות לקיום השידור הציבורי, גם אם מישהו יציג לכם להטוטים אחרים.

רענן דינור: עכשיו צריך ליצור פלטפורמה, שהסיכומים הם סיכומים והביצוע הוא ביצוע.

רענן דינור: בואו נחזור לשאלת העובדים – אני מדגיש שוב שבסיבוב הזה אנחנו לא מדברים על פיטורים כפויים.

רענן דינור: אנחנו מדברים על פרישה מרצון.

רענן דינור: סובר ירון אנוש שהוא עשה מקח טעות כשהוא בחר לפרוש מרצון.

רענן דינור: לא בדקתי את זה איתו, אני בטוח שאם הוא אומר זה מה שהוא חושב.

ירון אנוש: בנסיבות אחרות זה היה גם בששון.

רענן דינור: מר אנוש, אני מכיר את התמונה הכוללת ואני מניח שבעמודת ה-pro שלך היו יותר מאשר השיקולים הכספיים.

רענן דינור: זה מתוך ידע כללי וקריאת עיתונים.

רענן דינור: אני לא עושה את החשבון האישי לא של ירון אנוש ולא של אף אחד.

רענן דינור: היתה לנו התלבטות לא פשוטה בינינו לבין עצמנו – שאלנו את עצמנו למה לנו להתחיל תהליך של פרישה מרצון, שהוא תהליך לא זול, ונגיע ישר לצמצום מצבת כוח האדם באמצעות הסדר כזה או אחר של פיטורים כפויים.

רענן דינור: אמרנו לא, כל ארגון שמכבד את עצמו קודם כל מי שרוצה ילך ורק אחרי זה נפעיל את השלב הבא.

רענן דינור: מדוע?

רענן דינור: כדי ליצור את המינימום של חיכוך בין אנשים לבין עתידם התעסוקתי.

רענן דינור: מבחינה כלכלית טוב יותר היה ללכת ישר לחקיקה שמסדירה פיטורים בין מרצון ובין לא מרצון, בדרך כלל לא מרצון.

רענן דינור: אמרנו שלא זו דרך האנוש להתמודד ולכן הלכנו על הרובד הראשון במתכונת שמוצעת לכם היום.

רענן דינור: כשהנושא יגיע לחקיקה כוללת יינתן מענה לשאלה לגבי מבנה כוח האדם הראוי ברשות השידור ובהתאם לכך הצעדים החוקתיים המתבקשים.

רענן דינור: לצערי אנחנו לא בשלב הזה.

רענן דינור: לכן אני חושב שאל לחברי הוועדה לחשוש מנושא שעניינו פרישה מרצון.

רענן דינור: עד היום כל המודלים של פרישה מרצון היו מודלים אפקטיביים.

רענן דינור: בסופו של דבר זו בחירתו החופשית של העובד.

רענן דינור: כאשר נעבור לשלב הבא של חקיקה כוללת, אז יש רלוונטיות לשאלות, כמו איך אתה שומר על העובדים שייצאו ממעגל העבודה, מה הפוטנציאל ההעסקה שלהם וכל היבט אחר.

רענן דינור: אני חושב שה-issue הוא במפורש לא זכויותיהם של העובדים, ה-issue הוא עתיד השירות הציבורי.

רענן דינור: אני מבקש שלא תתרשם ממני כמי שמהלך עליהם אימים.

רענן דינור: תבדקו את כל הנתונים ואין לי ספק שהשר הממונה יוכל לומר את אותם דברים ולגבות את זה גם בנתונים - עתיד השידור הציבורי בסכנה קיומית.

רענן דינור: אם לא יינקטו צעדים מיידיים שיש בהם גם שינוי מיידי וגם יצירת פלטפורמה של אמון עם האוצר, שלא נוצרה ונשחקה בשנים עברו, ויש בה גם שינוי במינון השידורים, קשה לי לראות את השידור הציבורי ממשיך להתקיים ואפילו נקבתי בתאריכים.

גלעד ארדן: אבל במה שאתם מציעים אין תוספת תקציבית.

גלעד ארדן: אם נצביע בעד ההצעה, זה לא אומר שמחר יהיה כסף.

משה כחלון: אני מבין שהמקור התקציבי הוא פרישה של עובדים.

רענן דינור: לא בשלב המיידי, כי בשלב המיידי זה רק מגדיל את ההוצאות.

אלישע שפיגלמן: בשלב המיידי זה רק מגדיל את ההוצאות ולכן זה מצחיק.

אלישע שפיגלמן: פרישת העובדים לא תבריא כלום.

רענן דינור: בשלב המיידי זה הוצאה.

רענן דינור: רשות השידור לא מסוגלת לשאת בהוצאה הזאת לבד, כפי שהיא לא נשאה בהוצאה הזאת גם בעבר.

רענן דינור: אדוני היושב-ראש, בעבר – ויתקנו אותי אנשי רשות השידור אם טעיתי במילימטר – תקציב שנתן האוצר לעידוד פרישה מרצון תמיד היה גדול מהפרישה מרצון בפועל.

אלישע שפיגלמן: לא נכון.

אלישע שפיגלמן: לפי מה שאנחנו יודעים חלק גדול מהתקציב לא הגיע.

רענן דינור: נא להבחין בין תקציב לתזרים.

רענן דינור: אני מסכים לחלוטין – ואני מכיר אפילו מקרוב אירוע מסוים – שהיתה בעיה של תזרים שנבעה כתוצאה מפרשנויות שונות לגבי ההסכם.

רענן דינור: האמן לי, הצדק לא היה במיוחד בצד של רשות השידור.

רענן דינור: כרגע אני לא עוסק בשאלת התזרים.

רענן דינור: האוצר העמיד סכומים שאפשרו פרישה של יותר עובדים ממה שפרשו בפועל.

רענן דינור: אני אומר לך את זה באחריות לגבי שנת 2003, 2004 ו-2005.

אבשלום וילן: מהו הסכום שהאוצר מעמיד לצורך פרישה של אנשים בני 55-60?

אבשלום וילן: למה הוועדה לא יכולה לקבל את הנתון הזה?

ירון אנוש: גם תכנית הפרישה הקודמת היתה ללא חקיקה.

רענן דינור: כי זה היה פרישה מרצון.

ירון אנוש: אני מוכן, עם שאר ראשי האיגוד שאני מייצג, לשבת עם האוצר ולהגיע תוך שבוע להסכם פרישה ותוך שמונה ימים להציע אותו לעובדים.

ירון אנוש: זה הרבה יותר מהיר מהתהליך שאתה מציע בחקיקה.

ורד ברמן: מר דינור, ישבנו אתך בזמנו וראינו שעבדת בצורה רצינית.

ורד ברמן: זה לקח הרבה זמן והגעת לאיזה חוק שלם, שהיה צריך לנתק את המעורבות הפוליטית שגורמת לרשות השידור להגיע למצב שהיא נמצא בו היום.

ורד ברמן: לא העובדים אשמים בכך, אלא בדרך כלל המעורבות וכל מה שקורה עם המנהלים שלנו.

ורד ברמן: אתה רוצה עכשיו, במצב העלוב של רשות השידור, להגיע לתכנית פרישה.

ורד ברמן: לפני שנה וחצי הובלנו מהלך שאנחנו יזמנו.

ורד ברמן: הלכנו לאוצר וביקשנו פרישה.

ורד ברמן: התחייבנו שיהיו לפחות 80 איש, בפועל היו 150.

ורד ברמן: האוצר לא הזרים בזמן את מה שהוא התחייב, אנשים עזבו והיינו צריכים ללכת לבג"ץ כדי לקבל את הכסף, למרות שהיתה הסכמה על פרישה.

אלישע שפיגלמן: עד היום הגמלאים לא מקבלים.

ורד ברמן: ראיתי את המצגת של האוצר ואני אומרת באחריות שבפרישה הנוכחית לא יהיו לכם פורשים, משום שכל מי שעוד יכול היה לאפשר לעצמו משהו עם הפנסיה התקציבית שלו, עשה את זה.

ורד ברמן: אכן פרשו אז 150 עובדים.

ורד ברמן: עכשיו לא יהיו לכם פורשים מרצון, אולי מעט מאוד וזה לא ישפר את מצב רשות השידור.

ורד ברמן: האוצר, כמו תמיד, בציניות רבה מציג מצגת, מורח את כולם עם איזשהו סכום שלא עוזר בכלום.

ורד ברמן: אחוז גדול מהעובדים היום נמצא בפנסיה צוברת ואם אתם רוצים לגרום להם לפרוש, צריך סכומי עתק לכך.

ורד ברמן: הדבר הציני בכל העניין כאן הוא שאתם לא יכולים להוציא אנשים ועם החקיקה הזאת אתם מנסים להוציא החוצה, באופן מיידי, כסף להפקות בחוץ, כדי שאנשים בחוץ יעבדו, אבל 500 עלובים כאן ייזרקו כמו כלבים.

אלישע שפיגלמן: או שיישארו בפנים ולא יעבדו.

ורד ברמן: זה לא מוסרי.

ורד ברמן: מר דינור, אתה היית צריך להיות הראשון שאומר לא לקצץ את התכנית היפה שלך.

ורד ברמן: אתם עושים פה עוול, זה פשוט לא מוסרי.

אליהו גבאי: אין ספק שזו מודה לחבוט בכל פעם בשירות הציבורי.

אליהו גבאי: גם אם יש רייטינג נמוך יותר, זה משום שלפעמים האיכות היא לא פופוליסטית.

אליהו גבאי: לא צריך להיבהל מזה.

אליהו גבאי: זה שהרייטינג לא גבוה, זה לא מינוס, לפעמים זה פלוס, כי זה אומר איכות.

אליהו גבאי: אני מכיר את מר דינור, הוא אדם אמין, הוא עומד אחרי כל מה שהוא אומר.

אליהו גבאי: אני מכיר אותו מעיריית ירושלים, כסגן ראש העיר בתפקידי הקודם.

אליהו גבאי: בכל מקרה, צריך לזכור שהנושא אינו תמיד ביכולתו.

אליהו גבאי: יש הבטחות של משרד ראש הממשלה לחוד ומעשים לחוד.

אליהו גבאי: ראה את מפוני גוש קטיף זרוקים בקרווילות.

אליהו גבאי: אני אומר לאנשי רשות השידור שגם אם הדברים כתובים, זה לא מבטיח שהם יקוימו.

אליהו גבאי: בכל מקרה, חייבים שהכל חתום ומסודר – מה התקציב שיש לפורשים.

אליהו גבאי: חייבים לראות את התמונה הכללית – מה התקציבים, מה היעדים ומה התקציב שעומד לרשות העניין, כדי שהדברים ייצאו לפועל.

אליהו גבאי: גם אם מר דינור ירצה, זה עוד לא אומר שמשרד האוצר יקיים את הכל.

אליהו גבאי: אי אפשר לזרוק אנשים שעבדו ונתנו את חייהם לרשות השידור – חלק טובים, חלק פחות טובים – אלא צריך להסתכל על הצד האנושי.

אליהו גבאי: אני בטוח ומקווה שיהיה שיתוף פעולה להבריא את רשות השידור, שבאמת זקוקה לטלטלה ולהבראה.

אליהו גבאי: אני בעד הבראה, אבל לא בכל מחיר ולא על חשבון אנשים.

לוי יעקב: מר דינור אמר שכבר בחודש אוגוסט הרשות לא תוכל להמשיך ולהתקיים.

לוי יעקב: למה הגענו למצב הזה?

לוי יעקב: כולם שכחו שבשלוש השנים האחרונות היה לנו קיצוץ של 40% .

לוי יעקב: הקיצוץ הזה הביא לידי כך שכמעט ואין הפקה.

לוי יעקב: היום לוקחים 36% מהתקציב הכולל של כל הרשות – 800 מיליון – ומוציאים החוצה.

לוי יעקב: לאן הכסף הזה הולך?

לוי יעקב: הכסף הולך לקבלנים חיצוניים שיעשו את ההון, שיגזרו את הקופון.

לוי יעקב: בשבוע שעבר הם צעקו כאן בצעקות אימים, כי הם ראו 200 מיליון שקל שבאים אליהם.

לוי יעקב: ועל חשבון מי זה?

לוי יעקב: על חשבון העובדים.

לוי יעקב: אל תשכחו ש-500 עובדים זה 500 משפחות.

לוי יעקב: היום אדם מגיל 45 לא יכול כבר למצוא עבודה.

לוי יעקב: אשתי מובטלת כבר שלוש שנים.

לוי יעקב: היא שולחת קורות חיים לכל מיני מקומות, אבל אין לה סיכוי להתקבל בגלל שהיא מעל גיל 45.

שטיינר יצחק: לצערי אני חווה כאן בפעם השנייה ניסיון לכפות בחוק שינויים בהסכמים קיבוציים.

שטיינר יצחק: אני מבקש מכם אל תתנו יד לחזור על שגיאות העבר.

שטיינר יצחק: הסכמים קיבוציים אפשר לשנות רק על-ידי הסכמים חדשים ולא על-ידי חקיקה.

שטיינר יצחק: אני קורא בהצעת החוק על שינוי מבני מאוד רציני – דירקטוריון, רגולציה – וזה בסדר, אבל כל הדברים שנוגעים לעובדים לא מצוינים.

שטיינר יצחק: אני אומר לכם שלא יגמרו בפיטוריהם של 500 איש, אלא יפטרו יותר מ-1,000, כי כל הכוונה היא לרסק את רשות השידור תחת אצטלה של שמירת השידור הציבורי.

שטיינר יצחק: בחיים עוד לא ראיתי שמורים לאיזה גוף לקחת סכום כסף מהתקציב שלו ולהעביר לגוף אחר והגוף האחר עומד בצד ומוחה כפיים.

שטיינר יצחק: מה, רשות השידור לא יכולה לעשות הפקות?

שטיינר יצחק: למה צריך להוציא משם את הכסף ולהעבירו החוצה?

שטיינר יצחק: עברתי הרבה תכניות הבראה.

שטיינר יצחק: לא קיים דבר כזה של פרישה מרצון.

שטיינר יצחק: בדרך כלל הפרישה מרצון היא פרישה מששון, כי לוועד אין ברירה והוא רוצה לדחוף אנשים החוצה, כדי שייצאו אחר כך פחות בפיטורים.

שטיינר יצחק: בכל מקרה, בסופו של דבר הכוונה היא להגיע לפיטורים.

שטיינר יצחק: פרישה מרצון לא תהיה, כי האוצר לא ייתן שקל אחד לפרישה מרצון.

שטיינר יצחק: עובדים על כולם בעיניים, הם עשו את זה בכל מקום ומקום.

שטיינר יצחק: רק בנמלים, שם יש הרבה כסף, הצלחנו להוציא פרישה מרצון בצורה מכובדת.

שטיינר יצחק: גם עכשיו אני מוכן לחתום על פרישה מרצון לפי מודל הנמלים.

שטיינר יצחק: אני מקווה שהנושא הזה לא יעבור בחוק ההסדרים.

שטיינר יצחק: אנחנו, ההסתדרות, לא נגד שינויים מבניים.

שטיינר יצחק: אנחנו בעד שינויים מבניים, אבל בתנאי שהכל יעבור תחת הסכמה בין העובדים לבין ההנהלה.

מיסאא אבו-אלהיג'א: אני מעמותת אעלאם – מרכז תקשורתי לערבים-פלסטינים בישראל.

משה כחלון: אין פלסטינים בישראל.

משה כחלון: פלסטינים הם בפלסטין.

מיסאא אבו-אלהיג'א: אני רואה את עצמי כערביה-פלסטינית.

מיסאא אבו-אלהיג'א: הדיון פה מתמקד רק בפרישת העובדים, אבל אני חושבת שגם בשידור עצמו – איכות השידורים, ענייני הפקות ושידורים לכלל האוכלוסיה, בין היתר לאוכלוסיה הערבית והעובדים הערבים שכמעט לא נמצאים ברשות השידור - - -

קריאה: סליחה, רשות השידור מלאה בערבים.

מיסאא אבו-אלהיג'א: זה לא נכון.

מיסאא אבו-אלהיג'א: כדי לתת גם לאוכלוסיה שמהווה 20% מהחברה הישראלית, מגיע גם לערבים להיות ברשות השידור.

מיסאא אבו-אלהיג'א: מגיע לאוכלוסיה הערבית לקבל שידורים באיכות שידורים טובה, בהפקה טובה.

מיסאא אבו-אלהיג'א: גם החברה הערבית היא צרכנית של השירות הזה והיא גם יכולה לייצר תוכניות ובכך לקדם את הדו-קיום בין החברה היהודית והחברה הערבית.

מיסאא אבו-אלהיג'א: אם נוכל ליצור עוד תכניות והפקות גם בעברית וגם בערבית, זה יועיל לכלל האוכלוסיה.

ניר טויב: הדיון פה התמקד בפרישה של עובדי הרשות.

ניר טויב: כבר מההתחלה אני רוצה להבהיר שאנחנו לא רוצים להיות הרעים בסיפור הזה.

ניר טויב: אנחנו לא באים לכאן לגזול פרנסה של אף אחד, אבל למעשה רשות השידור גוזלת את הפרנסה שלנו כבר שנים רבות.

ניר טויב: אני לא צריך לספר לכם מה זה לעשות הפקה חיצונית לרשות השידור.

ניר טויב: אני חתום בין היתר על סרטים כמו "החווה הסינית".

ניר טויב: זה לא סרט שנעשה ברשות השידור, אלא סרט שנעשה ברשות השנייה עבור זכיינים מסחריים של ערוץ 2.

ניר טויב: הרצון שלנו, היוצרים, הוא לעשות הפקות איכות, קרי תעודה ודרמה, ולא לעשות שעשועונים או תכניות בידור, כפי שהזכיינים בערוץ 2 עושים.

ניר טויב: רשות השידור צריכה להיות בית טבעי, אבל היא לא בית טבעי עבורנו.

ניר טויב: צריך לשים את הקלפים על השולחן – רוב הכסף של רשות השידור הולך על משכורות.

ניר טויב: מה שרואים על המסך ערב-ערב הוא דבר עלוב.

ניר טויב: אנחנו בחוץ משוועים לעבודה, אנחנו מידרדרים ממעמד בינוני-נמוך וגם אנחנו בחוץ ממש על סף עוני.

ניר טויב: אין לנו עבודה ואנשים צריכים לעשות הסבה מקצועית, אבל מיליארד שקלים מוזרמים לרשות השידור שנה אחרי שנה והתוצאות העלובות נראות על המסך.

ניר טויב: אנחנו יכולים לפוצץ את רשות השידור בהפקות מופת, יש אנרגיה אדירה בחוץ שמחכה להיכנס פנימה ולהזרים למסך הזה תכניות.

ניר טויב: אמר לי מישהו בכיר ברשות השידור שאם לא תהיה הרפורמה של רענן דינור, העסק לא יעבוד.

ניר טויב: היום יצא המרצע מהשק – זה או זה או זה.

ניר טויב: האוצר צריך לדאוג לפרישה נאותה של אותם עובדים ולשחרר את העבודה.

ניר טויב: אמר לי בכיר ברשות השידור שכבר פרש: בא מנכ"ל, בא יו"ר, אבל רשות השידור נראית כמו ספארי.

ניר טויב: אותם פיגורות שבאות לנהל אותה חושבים שהם באים לספארי.

ניר טויב: מה שאלה שבאים לנהל אותה לא מבינים שהם לא באים להסתכל על החיות, אלא החיות מסתכלות עליהם.

ניר טויב: עוברים ושבים ומתחלפים, אבל המקום נשאר פשוט ג'ונגל.

ניר טויב: הגיע הזמן לשנות את הדבר הזה.

משה כחלון: אדוני השר, בבקשה.

איתן כבל: אני לא רוצה לגעת בשאלה אם יש רייטינג או אין רייטינג.

איתן כבל: רשות השידור בצרות.

איתן כבל: לא יעזרו כל הדיבורים שפה מנסים לדבר, מה גם שהעובדים יודעים את זה.

איתן כבל: כלומר, לא צריך עכשיו לבוא ולהיות יותר צדיק מהעובדים, כי הם רוצים שמקום העבודה שלהם יישמר, ואם לא לכולם – לפחות לחלקם.

איתן כבל: הלוואי שהייתם צודקים והבעיה היתה רק הפקות מצוינות שאנשים לא יודעים מהן.

איתן כבל: השבר עמוק, גדול ואי אפשר לשחק עם זה, אני גם לא מוכן כשר הממונה לשחק עם זה.

איתן כבל: אלה דיונים שעסקנו בהם כבר בפעם הקודמת.

איתן כבל: השאלה היא לאן אנחנו הולכים מכאן, כדי להתמודד עם המצב.

אליהו גבאי: הרבה פעמים יש תכניות זולות שרק מורידות את הרמה ואז יש רייטינג יותר טוב.

איתן כבל: אמרתי שאין שום סתירה בין איכות לבין רייטינג.

איתן כבל: פעם אחת ולתמיד צריך לגמור עם הסיפור הזה - איכות היא איכות, ולא משנה איפה היא משודרת.

איתן כבל: לגבי השינויים המבניים – אני מצהיר כאן שככל שזה תלוי בי, אני אהיה השר האחרון שממנה מנכ"ל, ממנה יושב-ראש מליאה.

איתן כבל: אני עושה את זה כמי שמאמין בזה.

איתן כבל: אצלי זו תפיסת עולם.

איתן כבל: אני אנטי רגולציה.

איתן כבל: אני לא אומר את זה בפעם הראשונה, אלא לאורך כל ישיבתי כחבר בוועדת הכלכלה.

איתן כבל: בכוונתי להתחיל להכין את החקיקה ולהניחה על שולחן הכנסת באופן מיידי.

איתן כבל: כשר הממונה אני מוכן לוותר על כל הנכסים הפוליטיים, כי אני מאמין שחייבת להיות הפרדה בין הפוליטיקה לבין הפעילות ברשות.

איתן כבל: אני אבחן על כך.

איתן כבל: לגבי פרישת עובדים – הרי ברור שאי אפשר להמשיך ולנהל את המקום הזה שנקרא רשות השידור עם 1,800 עובדים, אבל אני נחוש באותה מידה גם לשמור על הזכויות.

איתן כבל: אף אחד לא ייזרק לרחוב.

איתן כבל: אין לי שום ספק שאי אפשר להגיע להסכמות והחלטות מבניות, בלי פיטורים.

איתן כבל: בסוף הרי זה פיטורים, ואני לא משתמש בשום מכבסה של מילים.

איתן כבל: אני מאמין שצריך לפטר עובדים, גם כדי להציל את הרשות וגם כדי שלעובדים יהיה מקום עבודה להמשיך ולעבוד בו.

איתן כבל: התפקיד שלי כשר הממונה הוא שהתהליך הזה יהיה מעוגן באופן ראוי, מסודר ומעוגן באופן ראוי, מסודר ומכובד.

איתן כבל: הבוקר נפגשתי עם נציגי האוצר לגבי נושא התחולה והתנאים לפורשים, שיוכלו להקים חברת הפקה, ונושאים נוספים.

איתן כבל: יש פתיחות גדולה מאוד בעניין הזה.

איתן כבל: כפי שברור לכם, היום לא יהיו הצבעות, ואני אפגש עם נציגי האוצר – אני מקווה שגם יושב-ראש הוועדה יצטרף – מתוך רצון להגיע לכך שהעובדים שירצו לפרוש לא ירגישו שהם נזרקים לרחוב.

איתן כבל: אני לא אהיה מוכן להגיע למצב שבו עובדים יזרקו לרחוב, כי יש חיים אחריי ויש חיים אחרי כולנו.

איתן כבל: אני לא מתכוון להיזכר כמי שזרק עובדים וגם לא הצליח להבריא את הרשות.

יעקב כהן: כבוד היושב-ראש, כבוד השר, כבוד המנכ"ל, במסגרת הדיון על רפורמה ברשות השידור אני חייב להעלות נושא אחר.

יעקב כהן: במצב שאנחנו נמצאים בו היום יש אכזבה גדולה של מערכת החינוך, אם מדברים על רפורמה חייב גם להיות דיון מעמיק ויסודי, רפורמה כללית על כל מערכת השידור שיש לה חלק גדול בהשלכות על מערכת החינוך.

יעקב כהן: אם מדברים היום שבמערכת החינוך יש אלימות, שתלמידים מפחדים ללכת לבתי הספר, מורים מפחדים ללכת לבתי הספר, זה הרי מתחיל מהנוער, מתחיל מהשידורים בהם הוא צופה.

יעקב כהן: אם נותנים לילדים תכניות לא מסוננות ויש בהן אלימות, הרי את זה הילד רואה, ומה יעשה הבן ולא יחטא.

אלי אפללו: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך אותך ואת השר כבל.

אלי אפללו: אם מדברים על רפורמה ברשות השידור, אני רוצה להתייחס לנושא גביית האגרה.

אלי אפללו: אני חושב שזה נעשה לא טוב, כאשר רק מחלק מהאנשים גובים את האגרה ואל אחרים בכלל לא מגיעים.

אלי אפללו: אני חושב שיש להפריט את הנושא הזה.

אלי אפללו: המצב כפי שהוא היום בעצם מוכיח שגובים ממי שקל ולאחרים לא מצליחים להגיע.

יעקב כהן: יש כאלה שגובים מהם אפילו שאין להם מכשירי טלוויזיה.

אלי אפללו: אם כבר הולכים לרפורמה, אני חושב שצריך להתייחס גם לנושא הזה.

אלי אפללו: אם מדברים על רפורמה צודקת, אז זה עד הסוף.

אלי אפללו: יש לי תיק עבה מאוד בנושא הזה, אדוני המנכ"ל, והייתי מאוד שמח להראות לכם.

גלעד ארדן: בהזדמנות זו אפשר לברך את נתניהו שהוריד 30% מהאגרה לטובת אזרחי מדינת ישראל.

משה כחלון: אני מבין מהדברים שלך, חבר הכנסת אפללו, מרכז הקואליציה בוועדת הכספים, שאתה חושב שצריך לפצל את החוק.

אלי אפללו: אני לא יודע.

משה כחלון: אי אפשר לא לפצל ולהכניס עוד משהו.

אבשלום וילן: בכל הכנסה של סעיף נוסף אני אטען נושא חדש.

משה כחלון: אני מבקש לסכם.

משה כחלון: אדוני השר, אני מברך אותך על ההשתתפות בישיבה.

משה כחלון: אדוני המנכ"ל, אני מאמין שלרפורמה יש מטרה אחת ויחידה – להציל את רשות השידור.

משה כחלון: יכולים להיות לנו חילוקי דעות בכמה סעיפים, אבל בגדול אני מאמין שזה נועד להציל את הרשות.

משה כחלון: מהשיחות שלי עם הגורמים השונים – הן העובדים והן ההנהלה – אני יודע שכולם חושבים כך ועל כך אתה ראוי לכל הערכה.

משה כחלון: אדוני המנכ"ל, אני גם מציע שתזהיר גם את הממשלה, לא רק אותנו – את חברי הכנסת – מפני מה שיקרה.

משה כחלון: הרשות עומדת להיסגר, זו כותרת ענקית, וצריך להזהיר גם את הממשלה מזה.

משה כחלון: אני אומר את זה משום שביום-יומיים הקרובים אתם תצטרכו להביא לכאן פתרונות, כי ברגע שיהיו פתרונות הולמים לעובדים, נוכל להמשיך להתקדם עם הצעת החוק.

משה כחלון: אם לא – אני איאלץ להצביע על פיצול.

משה כחלון: אני מקווה לגייס פה רוב לפיצול הסעיף הזה ולאחר מכן זה עשוי להתעכב, אבל אני לא חושב שזו המטרה שלך.

משה כחלון: כרגע אני מסיים את הישיבה ומבקש להגיע כמה שיותר מהר עם פתרונות, עם הצעות, לפתרון בעיית העובדים.

משה כחלון: ייתכן שלא תגיעו להסכמות ואנחנו נצטרך להכריע - אני מתנדב להכניס את הידיים לאש, אני לא מתכוון לעמוד בצד.

משה כחלון: אני מבקש לבוא לכאן עם פתרונות הולמים, יצירתיים עד כמה שאפשר.

משה כחלון: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.

משה כחלון: - - - - - -